Növényi eredetű gyógyító szereket évezredek óta használunk, ezek népszerűsége a természetgyógyászat terjedésével kifejezetten fokozódott, de az Európai Unióban az emberek egészségének védelmére olyan szabály lépett életbe, amely az ilyen készítmények biztonságosságának, minőségének és hatásosságának bizonyítását is megkívánja. A társadalmat megosztó döntés fontosságát jelzi, hogy a világ egyik első és legtekintélyesebb orvosi hetilapja, az angol Lancet vezércikkben foglalkozik ezzel a kérdéssel.
Noha mindennapos házi szerként világszerte használatosak, a legtöbb növényi gyógyszer pontos hatása, hatékonysága ma sem ismert. Az emberek többségének az ilyen készítmények természetes eredete azt sugallja, hogy veszélytelenek és hasznosak, pedig tudjuk, hogy némelyik igen mérgező. A gyilkos galócáról közismert, hogy elfogyasztása végzetes lehet, mégis alig van olyan esztendő, hogy ne kerülne a kórházak mérgezési osztályára gombamérgezés miatt egy-egy család, amely ilyen ételt fogyasztott, és mivel a tünetek megjelenéséhez idő kell, a baj gyakran későn derül ki. Még veszélyesebbek azok a növényi összetevőket tartalmazó, általában kideríthetetlen tartalmú készítmények, amelyek táplálékkiegészítőként és egyéb címeken kerülnek forgalomba. A Lancet-cikk emlékeztet arra, hogy 1998-ban Belgiumban száznál több nő került veseelégtelenség miatt kórházba, mert olyan növényi eredetű fogyasztószert szedett, amelyben egy Kínában honos farkasalmafaj, Aristolochia fangchi volt. Ez a növény erősen rákkeltő, így a mérgezettek csoportjából 18 fogyni akaró asszonyt kellett vese- és húgyhólyag-eredetű rákos daganat miatt kezelni.
A növényekből származó, gyógyhatásúnak tartott készítmények fogyasztóinak védelmére az Európai Unió parlamentje 2004-ben elfogadta azt az irányelvet, mely szerint forgalomba hozatal előtt igazolni kell: a szer megfelelő minőségű, biztonságos és kedvező hatású. Az intézkedés hét év átmeneti időszakot adott arra, hogy az ilyen anyagokat gyártók, forgalmazók beadják az engedélyeztetéshez szükséges dokumentációt.
Az Európai Unió közleménye szerint a hagyományos növényi gyógyszerekre – alkalmazásuk régre nyúló hagyományaira való tekintettel – az irányelv egyszerűbb törzskönyvezési eljárást vezet be, mint amilyen a többi gyógyszerre vonatkozik, egyidejűleg szavatolja a szükséges biztonságossági, hatásossági és minőségi garanciákat is. A közlemény szerint „hagyományos” növényi gyógyszereknek azok a termékek minősülnek, amelyeket már legalább 30 éve alkalmaznak, ebből legalább 15 éve az Európai Unió területén; amelyeket egészségügyi szakember felügyelete nélküli használatra szánnak, és amelyeket nem injekcióval juttatnak a szervezetbe. Ez a kategória nem korlátozódik az európai hagyományos növényi gyógyszerekre, beletartozhatnak kínai és ajurvédikus gyógyszerek is. A kivételesen hosszú, hétéves átmeneti időszak 2011. május 1-jén járt le. Március végéig a hivatal 211 készítmény engedélyezésére kapott kérelmet, és ebből 101 kapta meg a forgalomba hozatal lehetőségét.