Az elmúlt három évben 194 alkalommal siklottak ki vonatok a szerbiai sínekről, a Kargo Szerbia vasúti teherszállító vállalat adatai szerint. Az Európai Unió vasúti statisztikáival foglalkozó ügynökség feljegyzései viszont azt mutatják, hogy ugyanebben az időszakban a 18 tagállam területén összesen 180 kisiklott vonatról készült jelentés. A szakemberek szerint a lehangoló helyzetjelentés elsősorban a gondatlanság következménye: a sínek rossz állapota a karbantartás hiányának következménye, de elavultak a vonataink, és a teljes vasúti infrastruktúra is idejétmúlt – áll a niši Media&reform elnevezésű központ jelentésében.
Ugyanitt emlékeztetnek az országunk egyik legsúlyosabb balesetére is: 2022. december 25-én Pirotnál kisiklott egy tehervonat, amely 900 tonna ammóniát szállított. Az említett mennyiségből 20 tonna kiszivárgott a szerencsétlenség következtében, s emiatt le kellett zárni az autóutat, és a környék lakosságát is evakuálták. A balesetnek két áldozata volt, és aznap ötvenen kórházba kerültek. A szakemberek szerint a szerencsétlenség az elhanyagolt sínek miatt következett be – mutatott rá az akkoriban elvégzett helyszínelés eredményére a niši központ. A helyzetelemzésben hozzátették: a Niš és Dimitrovgrad közötti vasúti szakasz felújítását már régen tervezik. Az illetékesek többször is nyilatkoztak arról, hogy az eszközöket is biztosították a felújításra, ám a sínek a mai napig épp úgy el vannak hanyagolva, mint az elmúlt évtizedekben. Az állapotuk folyamatosan és rohamosan romlik – vélik a szakemberek.
LESÚJTÓ STATISZTIKA
A statisztika azt mutatja, hogy évente átlag 65 vonat siklik ki a szerbiai vasutakon. Romániában, ahol az Uniós tagállamok közül a legsűrűbb a vonatbalesetek száma, évente átlagban 24 szerelvény siklik ki. Az illetékes európai ügynökség adatai szerint tehát feleannyi kisiklást sem jegyez a statisztikailag legrosszabbnak számító tagállam, mint amennyit Szerbia.
![(Fotó: Ótos András) (Fotó: Ótos András)](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/186419/image-thumb__186419__msz-article-nocrop-own/cms-image-000319647.jpg)
(Fotó: Ótos András)
Az elmúlt három évben az említett szomszédos államban 73-szor siklottak ki vonatok. A szerencsétlenségek számát illetően ez messze meghaladja a „feketelista” következő tagállamát: Csehországban 28 kisiklásról számoltak be az elmúlt három évben. 2020 elejétől 2022 végéig Magyarországon 21, Németországban 16, Horvátországban 2, Portugáliában viszont egy kisiklást sem jegyeztek az illetékesek. A legtöbb Uniós tagállamot tehát jócskán lekörözi a szerbiai statisztika, negatív értelemben.
VESZÉLYES ANYAGOK A SÍNEKEN!
Tovább ront a helyzeten az a jelentés, miszerint Szerbiában minden tizedik tehervonat veszélyes anyagot szállít. Évente több mint ötezer ilyen közlekedik a síneken – válaszolta az Euronews kérdésére a Szerbiai Vasúti Infrastruktúra vállalat szóvivője. Hozzátette: a legtöbb szállítmány gyúlékony, és a szivárgás lehetősége is magas. A tehervonatok területeinken legsűrűbben nyers kőolajat szállítanak, amelynek kiömlése ökológiai katasztrófához vagy tűzvészhez vezethet – erősítette meg az újságíró gyanúját a szakember.
Területeinken a kisiklás éppoly sűrűn történik meg a személyszállító vonatokkal, mint a veszélyes anyagot szállító tehervonatokkal – mondta a szóvivő. Hangsúlyozta azonban, hogy a kisiklásnál veszélyesebb, amikor a vonat felfordul. Az elmúlt két évben öt ilyen esetet jegyzett a Szerbiai Vasúti Infrastruktúra vállalat.
A Belgrádi Egyetem Közlekedési Karának professzora, Branislav Bošković szerint országunkban az előírások többségét tiszteletben tartják, a balesetek tehát nem ezek hiányában történnek. Az okot sokkal inkább a sínek, mozdonyok és szerelvények rossz állapotában kell keresni. A vasutainkat ugyanis az elmúlt 20 évben szinte egyáltalán nem újították, ezért sok időre lesz szükség ahhoz, hogy a körülményeken javítsanak – mondta az egyetemi tanár.
A Niš és Dimitrovgrad közötti szakasz felújítására már 2018-ban jóváhagyta a támogatást az Európai Unió: a síneket azonban azóta sem rekonstruálták – figyelmeztet a mulasztásra és a felújítások lassú ütemére a professzor.