A cikkhez fotógaléria kapcsolódik, amely itt tekinthető meg.
Ukrajnát leszámítva minden szomszédjával építő jellegű kapcsolatot, jó együttműködést sikerült kialakítania Magyarországnak: a szerbekkel, horvátokkal, szlovénokkal, szlovákokkal is erősek a szálak, ezek az országok is tudják, hogy több haszon származik az együttműködésből, mint egymás akadályozásából – fogalmazott Orbán Viktor magyar miniszterelnök tegnap Budapesten a Várkert Bazárban, a Magyar Diaszpóra Tanács VIII. plenáris ülésén. Orbán elmondta, a kárpátaljai magyarság van ma a legnagyobb veszélyben, s köszönetet mondott a diaszpóra képviselőinek azért, hogy világszerte felhívták a figyelmet az ottani nemzetrész rossz helyzetére, a szerzett jogok sárba tiprására, a megkülönböztetésekre és üldöztetésekre.
![Ótos András felvétele Ótos András felvétele](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/129123/image-thumb__129123__msz-article-nocrop-own/cms-image-000130994.jpg)
Ótos András felvétele
Orbán annak a véleményének adott hangot, hogy Ukrajna jelenlegi vezetőségével már semmilyen megoldást sem tud a magyar kormány elérni, mindent megkísérelt. Hamarosan elnökválasztás lesz ebben az országban, s arról biztosított mindenkit, hogy Magyarország már tárgyalásokat folytat a potenciális győztesekkel, hogy változtatni lehessen a magyarellenes politikán. Úgy fogalmazott, Ukrajnának tisztában kell lennie vele, hogy útja az Európai Unióba és a NATO-ba Magyarországon keresztül vezet, ezért elkerülhetetlen a megállapodás és a közös jövőépítés Magyarországgal.
A Magyar Diaszpóra Tanács ülésére 111 külhoni magyar képviselő érkezett, 89-en küldöttek, további 22 személy pedig meghívott vendégként vett részt az ülésen. A magyar kormányfő elemezte az elmúlt év történéseit, és meghatározta a jövőre vonatkozó célkitűzéseket is. A legfontosabb eseménynek a lezajlott magyar parlamenti választásokat nevezte.
– A magyar népre az jellemző, hogy stabilitás, stabil kormány nélkül nem tud stabil gazdasági életet kialakítani. A magyarok nem szeretik, ha megmondják nekik, mit csináljanak, arra azonban szükségük van, hogy pontosan tudják, mi az, amire számíthatnak, milyen irányba haladhatnak nagy biztonsággal. Az elmúlt három évtized tapasztalata az, hogy az ország nem fejlődik erős és kiegyensúlyozott kormány nélkül. A választások most ismét szavatolták a stabilitást a fejlődéshez. De nem csupán stabilitást, hanem kétharmados többséget hoztak, ami jó alap az újabb előrelépésekhez. Hogy mennyire fontos a magyarok számára az egyensúly, azt igazolja a következő egyszerű adat is: Magyarország az egyetlen olyan ország Európában, amelyben 1990 óta nem tartottak előrehozott parlamenti választásokat. A magyar nép a rossz kormányok esetében is kivárja a mandátum végét, és a választáson fejti ki véleményét – húzta alá a miniszterelnök.
TIZENKÉT ÉV CÉLKITŰZÉSEI
Orbán Viktor meggyőződésének adott hangot, hogy miután a nemzeti beállítottságú előző kormánytöbbségek szavatolták és megszilárdították egy új politikai gondolkodásnak, irányvonalnak a jelenlétét, most már – az új mandátum birtokában – távolabbi tervek meghatározására is jogosultságot nyert az államvezetőség. Az új tervek 2030-ig terjednek, s a következő pontokba sűríthetők: Magyarországnak addigra az EU öt legerősebb állama közé kell tartoznia, az öt legversenyképesebb gazdaság egyikévé kell válnia, meg kell állítania a demográfiai hanyatlást, újjá kell építenie partnereivel a Kárpát-medencét, fontos vasúti és közúti összeköttetéseket kell kialakítania a Kárpát-medencében, majd a tágabb értelemben vett térségben, Közép-Európában is. Magyarországnak energetikai értelemben is függetlenné kell válnia a kormányprogram szerint, erősítenie kell belső kapacitásait, függetlenítenie magát az orosz energiaügyi befolyástól, s diverzifikálni a beszerzést.
A miniszterelnök célja, hogy ebben a mandátumban, tehát 2022-ig, általánossá tegye a hazaszeretet kultúráját az öngyűlölet kultúrája helyett, melyet még ma is sokan képviselnek. Mindezt segíteni fogja a Nemzeti Alaptanterv is, nem titkosak a bevetendő eszközök – tette hozzá. Ugyancsak ebben az időszakban javítani fog a gazdasági versenyképességen az ország, új demográfiai intézkedéseket foganatosít, és összhangba hozza azokkal a gazdasági intézkedéseket is. Az erről szóló közvita még folyik. Önálló hadsereget épít az anyaország, mert e tekintetben elmaradt szomszédai mögött, s erre szükség van a stabilitás megőrzése érdekében – fogalmazott.
„UNALMASAN JÓL HALADNAK ÜGYEINK”
Beszélt az európai erőviszonyokról is. Kifejtette, hogy az Unió jelenlegi politikai vezetősége nem megfelelő Magyarország fejlődése számára, de európai parlamenti választás lesz, s ezen a jobboldali erők előretörése várható, ezenkívül lejár jövőre az Európai Bizottság mandátuma is, az újba pedig szintén nemzeti elkötelezettségű kormányok delegálnak majd tagokat. Unalmasan jól haladnak az ügyeink – zárta tréfálkozva felszólalását a Várkert Bazárban Orbán.
Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes arról biztosította a Diaszpóra Tanács tagjait, hogy a világszerte működő Kőrösi Csoma Sándor és Mikes Kelemen Program, Julianus Program folytatódik. Emlékeztetett, hogy szavazhatnak az európai választáson a diaszpóra kettős állampolgársággal rendelkező, de nem más uniós ország állampolgárainak is számító tagjai. Potápi Árpád János nemzetpolitikáért felelős államtitkár a Tanács zárónyilatkozatának részleteit ismertetve elmondta, a Külhoni Magyarságért Díjat ezentúl Kallós Zoltán-díjnak nevezik majd, a néprajzkutató tiszteletére. Jövőre II. Rákóczi Ferenc-emlékév lesz.