A topolyai Művelődési Ház kiállítótermében sor került a Topolyai Téli Esték elnevezésű előadássorozat idei utolsó előadására is. Miért éri meg befektetni a természeti tőkébe? címmel Vinkó Tamás környezetkutató, a Palics–Ludas Közvállalat természetvédelmi szakmunkatársa tartott előadást.
![Miért éri meg befektetni a természeti tőkébe? (Sihelnik Ágnes felvétele) Miért éri meg befektetni a természeti tőkébe? (Sihelnik Ágnes felvétele)](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/117730/image-thumb__117730__msz-article-nocrop-own/cms-image-000111286.jpg)
Miért éri meg befektetni a természeti tőkébe? (Sihelnik Ágnes felvétele)
Előadásából megtudhattuk, hogy két dolgot védenek: a természeti ritkaságokat, valamint a fajok élőhelyét. Egy védett területen több zónabeosztás létezik, amelyek mindegyikéhez különböző szabályok, tiltások, illetve korlátozások tartoznak. Mindezek annak érdekében, hogy a természeti ritkaságok, valamint az élőhelyek ne kerüljenek veszélybe. Megtudhattuk azt is, hogy Vajdaságnak mindössze 6%-a védett terület, ami meglehetősen kevés, továbbá a védett területek egymástól távol vannak, fizikai összeköttetés nélkül, ami nem a legkedvezőbb tényező.
A vajdasági védett területek áttekintése után a szakember a természeti tőke fogalmát ismertette. Ez a kifejezés a környezeti rendszerek élő és élettelen elemeire utal, amelyek hozzájárulnak az ember számára értékes termékek előállításához és szolgáltatásához. Ez alól kivétel az ember, valamint a mesterségesen létrehozott elemek. A természeti tőke nem túl rég került a köztudatba. A 2000-es évek elején kezdett ismertté válni, de hazánkban csak rövid ideje van jelen ez a fogalom. Ahhoz, hogy kézzelfoghatóvá váljon számunkra a természeti tőke, érdemes tudni, hogy mit is takar valójában. A természeti tőke úgynevezett „szolgáltatásokat” takar, amelyekből az embernek haszna van. Ilyen például az ellátó szolgáltatás, mint a tűzifa, víz, élelem. Szabályozó szolgáltatás, mint az éghajlat, a víztisztítás, vagy a kulturális szolgáltatás, mint az oktatás.
Milyen módszerek állnak rendelkezésünkre ahhoz, hogy befektethessünk a természeti tőkébe? Ezt a Palicsi-tó példáján ismertette az előadó. Elmondta, hogy fontos a parti nádasok megóvása, mert nem csak a part erózióját akadályozza meg, hanem víztisztító szerepe is van, valamint táplálkozó- és ívóhelyet biztosít a halaknak. A téli nádvágással pedig megerősödhet a nádas, valamint megakadályozható a víz elalgásodása. A Palicsi-tó esetében a szennyvíztisztító hatékonyságának fokozására is kitért, valamint az üdülőközpont csatornarendszerének kiépítésére, a parti védősávok kialakítására. Ezenkívül az özönfajok elterjedésének megakadályozását is hangsúlyozta, hiszen ezek elterjedése veszélyezteti az őshonos fajokat.
Vinkó Tamás azt is elmondta, hogy az adott védett terület kezelőjének kell szem előtt tartania, hogy milyen forrásból fektet be és mibe. Lehetőség van arra, hogy pályázati pénzeket fordítsanak a fentiekben felsorolt munkálatokra, valamint a területen befolyt bérleti díjak egy része is forrásként szolgálhat. Egy kiadás-bevétel táblázat összehasonlításával azt is láthattuk, hogy számos kiadással jár az, ha a természeti tőkébe fektetünk, ám ugyanakkor hétszeres, vagy akár magasabb hasznot is hozhat a természeti tőke, és ezzel egy időben munkahelyeket is teremt.