Újvidéken, a Vajdasági Gazdasági Kamarában tanácskozást tartottak tegnap A hulladék kezelése és a körforgásos gazdaság címmel. A konferencia a Zöld inkubátor projektum keretében, az Európai Unió támogatásával valósult meg.
Nemanja Erceg tartományi területrendezési és környezetvédelmi titkár reményének adott hangot, hogy a jövőben egész Vajdaságot megfelelő hulladékgazdálkodási rendszerekkel fedik le, s ezáltal egy egészségesebb környezetet hoznak létre.
![Igor Jezdimirović és Nemanja Erceg (Fotó: Dancsó Áron) Igor Jezdimirović és Nemanja Erceg (Fotó: Dancsó Áron)](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/40482/image-thumb__40482__msz-article-nocrop-own/cms-image-000280523.jpg)
Igor Jezdimirović és Nemanja Erceg (Fotó: Dancsó Áron)
– A titkárság számára prioritás, hogy a jövőben megszűnjenek a nem megfelelő községi szeméttelepek. A körforgásos gazdaság felé való átmenet szükséges és lehetséges is, ezenkívül hosszú távú gazdasági, környezeti és társadalmi előnyöket hordoz. A cirkuláris gazdaságra való áttérés befolyásolja a közlekedést, a mezőgazdaságot és a hulladékkezelést. A fogyatkozó természeti erőforrások miatti kihívások közepette gondolnunk kell arra, hogy az eddigi rendszer folytatása nem lehetséges, és a lineáris modellre épülő gazdaság egyszerűen nem életképes, ezért mindenképen szükséges a körforgásos gazdaság felé nyitás. A helyi önkormányzatok nagy szerepet töltenek be a cirkuláris gazdaság előmozdításában és gazdasági, környezeti és társadalmi előnyeinek kihasználásában – fogalmazott Erceg.
A tanácskozáson elhangzott, hogy a cirkuláris gazdaság olyan alternatívát kínál, melyben a termékek, az anyagok és az erőforrások addig maradnak fenn, amíg lehetséges, és a hulladék mennyisége jelentősen csökken vagy elfogy. Előnyei mindenekelőtt a csökkenő környezeti ártalom, ezen belül az üvegházhatású gáz kibocsátásának jelentős csökkenése, a gazdasági növekedés és innováció új lehetőségei, valamint a megtakarítások a jobb erőforrás-hatékonyság érdekében.
Igor Jezdimirović, a Környezetvédelmi Mérnökök Egyesületének elnöke elmondta, a cirkuláris gazdaságnak az a célja, hogy már a tervezésnél ne keletkezzen hulladék, elősegítve ezáltal bolygónk fenntartható fejlődését.
– Szerbiában évente 12 millió tonna hulladékot állítanak elő, ebből 10 milliót nem kezelnek megfelelő módon. Az elemzések kimutatták, hogy a körforgásos gazdaság fejlesztése 30 ezer új munkahelyet teremtene az országban. Szerbiának fontos, hogy élvezze az európai partnerek támogatását, mivel az EU vezető szerepet tölt be ebben az átmenetben. Az ipari termelésben, a mezőgazdaságban és az élelmiszergyártásban a leginkább érvényesülhet a körforgásos gazdaság. Szerbiában jóval kevesebbet törődnek a környezetvédelemmel, mint az Európai Unió tagállamaiban, de a gazdaságban nagy az érdeklődés a cirkuláris gazdaságra való átmenetre. Ha minden a jelenlegi rend szerint megy tovább a világon, s a vállalatok számára a nyereség marad a meghatározó tényező, a fogyasztók pedig nem csökkentik a fogyasztásukat, akkor a megoldatlan hulladékkérdés mellett komoly nyersanyaghiánnyal is számolhatunk. A körforgásos gazdaság nem új keletű nézet, egyszerűen arról van szó, hogy újból elkezdjük tisztelni a természetet – fejtette ki Jezdimirović.