Mladen Šarčević oktatási miniszter a Spirit of Youth (Ifjúság Szelleme) nevű oktatási karaván minapi újvidéki rendezvényén válaszolt az újságírók, tanárok és szülők iskolaköpenyekkel és tankönyvekkel kapcsolatos kérdéseire is.
![](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/162613/image-thumb__162613__msz-article-nocrop-own/cms-image-000094904.jpg)
A szülőknek elég nagy összeget kell elkülöníteniük a tankönyvek beszerzésére. Ismét kérdezik: mi az ingyenes az iskoláztatásban?
– Hatvan éve élek Szerbiában, az oktatásban 38 éve dolgozom. Az iskoláztatás soha nem volt ingyenes, mert mindnyájan adófizető polgárok vagyunk. Az adó kering a büdzsében. Lesz lehetőség, hogy a tankönyveket ingyenessé tegyük, s arra is lesz lehetőség, hogy a szülők ne fizessenek magánórákat. A szülők új tanácsainak ugyanis az lesz a feladata, hogy a szülőket arra irányítsa, hogy komolyan vegyék fontolóra, hogy az államnak mennyibe kerülnek a pótórák, és kérjék számon, hogy azok hogyan valósulnak meg az iskolában. Ne engedjék meg, hogy ez egyesek számára privát üzlet legyen.
A tankönyvek kapcsán elmondhatom, ebben az évben 86 000 ingyenes tankönyv kerül forgalomba. Tavaly az ingyenes tankönyveket elkülönítettük azok számára, akiknek alacsony volt a jövedelmük. A könyveket elküldtük az iskolakönyvtárakba, hogy ne kerüljenek azokhoz a szülőkhöz, akikről kiderült, hogy hamisan alacsony jövedelműnek tüntették fel magukat. Hiszem, néhány év múlva elég szép könyvállományunk lesz, hogy a tankönyveket ne kelljen megvásárolni.
Az egy és fél éve hozott könyvekről szóló törvény elég rossz, kérni fogjuk a módosítását, még a három év lejárta előtt, hogy a tankönyv érvényessége három helyett négy év legyen, ami biztonságot jelentene a szülőknek. A cél a tankönyvek olcsóbbá tétele. Mivel eddig a mintegy 30 százaléknyi haszonkulcsot különféle közvetítők kapták, megalakítjuk a diákszövetkezeteket, hogy azok forgalmazzák a tankönyveket, így a szülők 15 százalékkal olcsóbban tudják beszerezni a tankönyveket, 5 százalék jutna a kezelési költségekre a tanároknak és a diákoknak, akik ezzel foglalkoznak, 10 százalék pedig maradna más szükségletekre, például iskolaköpenyekre, iskolaberendezési vagy egyéb költségekre. Tehát az ingyenes tankönyvekhez, mint tavaly, az idén is az iskolakönyvtárakon keresztül jutnak a szociális segélyre jogosultak.
Kötelezővé teszik-e szeptember 1-jétől az iskolaköpenyek viselését, és vajon ezzel ismét a szülők költségvetését fogják megterhelni?
– Ha szülőknek van pénzük terepjáróra és 500 eurós mobiltelefonra, akkor kérdés, hogy a köpenyek költségeit és az áfát is az államnak kell-e magára vállalnia. Ha azonban megvalósítjuk a fentebb említett haszonkulcsot, akkor anyagot lehet vásárolni, amit megvarrhatnak a mi textilszakos középiskoláinkban. A szegényebb sorsúak mindenképpen a szponzorok valamelyike által kapnak majd iskolaköpenyt.
Szeptember elsejétől nem lesz még kötelező az egyenruha viselése. Megbeszéltük azonban, hogy egyelőre csak azokban az iskolákban hordják, amelyek az iskolaköpenyek mellett döntöttek, s ez a megkérdezett iskoláknak 55%-a. A többieknek lesz alkalmuk, hogy ezt folyamatosan vezessék be, mintegy két év múlva azonban ez kötelező lesz minden iskola számára. Mivel tudatában vagyunk annak, hogy sokaknak nincs pénzük, gondolom, reális határidőt adtunk. Ha a szegény településeken a tanulók iskolaköpenyt tudnak viselni, a többiek számára csak az a kérdés, ők akarnak-e vagy nem, és vajon a köpeny viselése szociális rend, egyenlőség kérdése…. A világon Bangladestől, Kínától kezdve az Egyesült Államokig a legtöbb országban kötelező az iskolaköpeny viselése.
Az ankétot azért végeztük, hogy tudjuk, hány iskola van, s melyek igényelik majd a segítségünket.
Az elektronikus napló bevezetéséről gyakorlatilag semmit sem tudunk a tanév kezdete előtt.
– Jövő héten sajtótájékoztató lesz Belgrádban, a Közgazdasági Középiskolában, ahol vége felé jár az elektronikus naplóval kapcsolatos kiképzés. Mivel ez nagyon költséges projekt, Rasim Ljajić miniszter és én közös protokollt írtunk alá, kölcsönöket várunk, amelyekből kiépíthető az iskolákon belüli hálózat. Eddig sok vállalat segített nekünk, hogy felszereljünk 200 iskolát számítógépekkel. Horvátország ezen 5 éve fáradozik, és sikerült a munka 75%-át elvégezni az Európai Uniótól kapott 250 millió euróval, mi pedig pénz nélkül, nagy lelkesedéssel, a vállalatoktól kapott támogatással kezdetnek 200 iskolával indulunk. Szeptember 1-jén Kosovska Mitrovicán fogjuk bemutatni ezt a projektet.