Elégedetten nyugtázták az uniós vezetők, hogy megállapodtak a brit EU-kilépés (Brexit) időpontjának újabb, immár második módosításáról. Ennek híján a szigetország ma kipottyant volna a közösségből. A rendkívüli uniós csúcson tegnap elfogadott megállapodásban az Egyesült Királyság október 31-éig kap lehetőséget arra, hogy parlamentje elfogadja a Brüsszellel kötött egyezséget és rendezetten távozzon az EU-ból.
Ha az EU rendkívüli csúcstalálkozón nem kegyelmez meg az Egyesült Királyságnak, akkor az ország ma megállapodás nélkül, rendezetlen körülmények között kipottyant volna a közösségből. A tegnapra virradó éjszakában befejezett találkozójukon az uniós vezetők azonban haladékot adtak Londonnak.
![Az éjszakába nyúló tárgyalások után May és Merkel egy táblagépen mutogat egymásnak valamit (AP/Beta) Az éjszakába nyúló tárgyalások után May és Merkel egy táblagépen mutogat egymásnak valamit (AP/Beta)](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/83402/image-thumb__83402__msz-article-nocrop/cms-image-000143106.jpg)
Az éjszakába nyúló tárgyalások után May és Merkel egy táblagépen mutogat egymásnak valamit (AP/Beta)
Három hete is ezt tették, amikor az eredetileg mindegyik oldal által elfogadott Brexit-dátumot (március 29-ét) módosították április 12-ére. A brit parlament ellenkezése és a politikai elit tehetetlensége miatt Theresa May kormányfő (nemrég) kénytelen volt újabb halasztást kikönyörögni Brüsszeltől, hogy elkerülje a súlyos következményekkel fenyegető megegyezés nélküli válást az EU-tól, vagyis a no dealt, illetve a kemény Brexitet.
A szerdán este kezdődött és csak másnap befejeződött brüsszeli rendkívüli EU-csúcson elért egyezség értelmében a szigetország (legfeljebb) október 31-éig kap haladékot az EU elhagyására. A döntést May elfogadta.
A dátumot akár előbbre is lehet hozni, sőt júniusban felül is vizsgálják (ám semmiképpen sem azért, hogy a végsőnek szánt októberi időpontot későbbre tegyék). A May-kabinet és Brüsszel között tavaly novemberben létrejött – s a brit alsóházban már háromszor is leszavazott – Brexit-megállapodás azonban továbbra sem módosítható.
Ha a brit parlament mielőbb elfogadja a Brexit-egyezményt, a szigetország uniós tagsága már a következő hónap első napján megszűnik. A döntést persze október végéig is el lehet húzni. Ebben az esetben számolni kell a következményekkel.
Ha ugyanis a képviselők május 22-éig nem hagyják jóvá a Brexit-megállapodást, az Egyesült Királyságban is meg kell rendezni a (május) 23-án kezdődő és 26-án véget érő európai parlamenti választásokat. Elutasítás esetén az országnak június 1-jén távoznia kell az EU-ból.
A Brüsszelben tegnap elfogadott zárónyilatkozat szerint az Egyesült Királyság a kilépésig teljes jogú tagja marad az EU-nak, ennek minden kötelezettségével. A dokumentumban London vállalta, hogy a halasztás ideje alatt jóhiszeműen együttműködik Brüsszellel és nem akadályozza az uniós célkitűzések megvalósítását, sem a döntéshozatali eljárásokat.
A csúcstalálkozó után May semmilyen érdemi tervet, ötletet nem fogalmazott meg. Megismételte szokásos kívánságát, amelynek lényege: a brit alsóháznak mielőbb (akár már májusban) jóvá kell hagynia a Brexit-alkut, hazájának pedig távoznia kell az EU-ból, amint lehetséges. Arra nem tért ki, hogy háromszori elutasítás után jelenleg mitől nagyobb az esély arra, hogy az alsóház negyedszerre majd elfogadja a válási „papírokat”.
Donald Tusk, az Európai Tanács elnöke ugyanakkor arra kérte Londont, hogy ne vesztegesse el a rendelkezésére álló (értékes) időt. Szerinte október végéig jóváhagyható és törvénybe iktatható a Brexit-egyezmény, de más megoldás is található: például a kilépési kérelem visszavonása.
Az Európai Bizottság elnöke nem is bánná, ha a Brexitből nem lenne semmi. Jean-Claude Juncker, nyugtázva az EU-csúcson elért eredményt, azért azt is megjegyezte: végső esetben jobb a megállapodásos különválás, mint a no deal.
A Brüsszelben történteket értékelve Angela Merkel német kancellár az EU-ban maradni kívánó tagállamok egységes fellépését méltatta, vagyis azt, hogy a dátum módosításán kívül más kérdésben nem engedtek Londonnak. A többség ugyan hosszabb halasztást javasolt, ám ezt a francia elnök megvétózta. Emmanuel Macron a csúcsértekezlet után mégis úgy vélte: a legjobb megoldás született.