Magyarország nem támogatja az Európai Bizottság (EB) új migrációs és menekültügyi javaslatcsomagját, az ugyanis arra kényszerítheti az országot, hogy bevándorlókat fogadjon be – jelentette ki Orbán Viktor. A magyar kormányfő kijelentette: a javaslat szerint az EU déli államaiba – főként Olaszországba és Görögországba – érkező, tartózkodásra nem jogosultak visszaküldésének rendszere olyan kötelezettséggé válhat, hogy Magyarországnak migránsokat kell befogadnia.
![Orbán Viktor miniszterelnök (balról a második) szerint a koronavírus-járvány második hulláma nagy lendületet vett Magyarországon (Fotó: MTI) Orbán Viktor miniszterelnök (balról a második) szerint a koronavírus-járvány második hulláma nagy lendületet vett Magyarországon (Fotó: MTI)](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/106135/image-thumb__106135__msz-article-nocrop/cms-image-000186619.jpg)
Orbán Viktor miniszterelnök (balról a második) szerint a koronavírus-járvány második hulláma nagy lendületet vett Magyarországon (Fotó: MTI)
Budapest nem egyezik bele semmi olyanba, ami oda vezethet, hogy kötelező legyen számára a Közel-Keletről vagy az Afrikából érkezők befogadása – mondta a Orbán Viktor a Reuters hírügynökségnek. Az interjúban a kormányfő kiemelte: hazája nem támogatja az Európai Bizottság új migrációs és menekültügyi javaslatcsomagját sem, az ugyanis arra kényszerítheti az országot, hogy bevándorlókat fogadjon be. Emlékeztetett: a szeptember 23-án ismertetett új EB-javaslat szerint az EU déli államaiba – főként Olaszországba és Görögországba – érkező, tartózkodásra nem jogosultak visszaküldésének rendszere olyan kötelezettséggé válhat, hogy Magyarországnak migránsokat kell befogadnia.
„Ez nagyon problematikus pont. Ez nem más, mint az áttelepítés átnevezése, amit mi továbbra is elutasítunk. Ez a pont elfogadhatatlan a magyar emberek számára” – húzta alá, és fontosnak nevezte azt is, hogy az érkezők menedékkérelmeit az EU területén kívül kellene elbírálni.
Közölte: az ördög a részletekben rejlik, ugyanakkor jó hírnek nevezte, hogy már „ledőltek bizonyos tabuk”. Például azzal kapcsolatosan, hogy erősebb hangsúly került az elutasított kérelmezők kitoloncolására.
Magyarország nem szeretne párhuzamos társadalmat, nyitott társadalmat vagy vegyes kultúrát. „Nem gondoljuk, hogy a muszlim és a keresztény társadalom keveréke békés és biztonságos lehet, hogy jó életet biztosíthat az emberek számára” – mondta.
A kormányfő bátor döntésnek nevezte az Egyesült Királyság távozását az EU-ból, de hozzátette: Magyarország „nem engedheti meg magának, hogy ezt az utat kövesse”; túl szorosan integrálódott gazdaságilag az EU-ba, ezért az észszerűség a maradást diktálja.
Szerinte az Unió csakis magát okolhatja a Brexit-népszavazás eredményéért, mivel nem bánt megfelelően a szigetországgal. „Hibákat követtünk el, szörnyű hibákat. A Brexit a brit nép bátor döntése, miszerint maga akar dönteni a sorsáról” – fogalmazott.
Aláhúzta: az EU támogatottsága a sok vitás kérdés, például a migráció vagy a jogállamiság ügye ellenére is rendkívül magas Magyarországon.
Az interjúban kifejezte meggyőződését, hogy Donald Trump nyer a november 3-ai amerikai elnökválasztáson. Kérdésre válaszolva elmondta: ha mégis a demokrata párti Joe Biden győz, valószínűleg „alacsonyabb lesz a nyitottság, a szívélyesség, a kölcsönös segítség szintje”.
Kiemelte: Trump győzelme esetén az EU-nak normalizálnia kell a kereskedelmi kapcsolatát az Egyesült Államokkal, illetve rendeznie kell az amerikai csapatok hosszú távú európai állomásozásának kérdését. Hozzátette: az amerikai elnök újraválasztása jó hírt jelentene azok számára, akik tagállamok közösségeként, nem az intézmények köré épült, centralizált blokként tekintenek az EU-ra.
Orbán arra is kitért, hogy az EU-nak vissza kellene vonnia az Oroszországot sújtó szankcióit. Elmondta: kormánya annak sem látja értelmét, hogy újabb korlátozásokat vessenek ki Alekszej Navalnij megmérgezett orosz ellenzéki politikus ügyével összefüggésben, de ha a közösség ezt kezdeményezi, akkor kész megfontolni.
„Oroszországgal kapcsolatban nagyon-nagyon keménynek kellene lennünk katonai téren, s nagyon együttműködőnek a kereskedelemben. De ehelyett nagyon gyengék vagyunk katonailag, és nagyon kemények kereskedelmileg” – emelte ki, rámutatva: Európának komoly hadsereggel kell rendelkeznie, ha egyenrangú kapcsolatot akar Oroszországgal.
Arról is szólt, hogy kormánya a beruházások növelésével és az adók csökkentésével szeretné fellendíteni a gazdaságot a koronavírus-járvány után. „A beruházásokra összpontosítunk, mert ha vannak beruházások, vannak munkahelyek is” – mondta. „Ha megnézzük az elmúlt évek magyar gazdaságának adatait, csodálatosak, s ez részben a nemzeti banknak köszönhető. A tények bizalmat keltenek” – húzta alá.
A koronavírus elleni védekezésről már a Facebook-oldalára szombaton feltöltött videóban számolt be. Ebben elmondta: a járvány második hulláma nagy lendülettel megindult Magyarországon is, ahol rendelkezésre áll a szükséges számú kórházi ágy, egészségügyi eszköz és személyzet. Szerinte a betegek száma valószínűleg emelkedik.
Magyarországon az azonosított fertőzöttek száma a hét végén meghaladta a 24 ezret; a kórházakban mintegy hatszáz koronavírusos pácienst ápoltak. A kór 736 ember halálát okozta, a betegségből 5141-en gyógyultak ki.
A kötelező kvóta szerinti elosztás a magyar kormány számára mindig vörös vonal volt – mondta Varga Judit, az uniós ügyekért is felelős magyar igazságügyi tárca vezetője Brüsszel új migrációs és menekültügyi paktumáról, miután hivatalában fogadta Karoline Edtstadler osztrák EU- és alkotmányügyi szövetségi minisztert. Varga megismételte: Budapest álláspontja a migrációról 2015 óta ismert, de ennek soha nem volt része a kritika azokkal szemben, akik támogatják a migránsok befogadását. Közölte: szuverén államként elvárjuk, hogy nekünk se mondják meg, kivel éljünk együtt a saját országunkban. (Forrás: MTI) |