Az ENSZ üdvözli a Líbiára vonatkozó új béketervet, amelyet Egyiptom ismertetett. A világszervezet líbiai missziója (UNSMIL) pedig azt üzente: a Tripoli környékén tavaly tavasz óta lezajlott eredménytelen harcok is azt bizonyítják, hogy a háborúban mindegyik fél csak veszíthet.
![Halifa Haftar (fotó: AP/Beta archív) Halifa Haftar (fotó: AP/Beta archív)](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/83281/image-thumb__83281__msz-article-nocrop/cms-image-000142869.jpg)
Halifa Haftar (fotó: AP/Beta archív)
A hétvégén Kairóban bemutatott terv értelmében Líbiában tegnap tűzszünetnek kellett volna életbe lépnie, az ország irányítását pedig mielőbb egy választott tanácsnak kellene átvenni, másfél évre. Ennyi idő alatt új alkotmányt kellene írni, továbbá elnök- és parlamenti választást tartani.
A Kairói Nyilatkozatként ismertetett terv szerint a külföldi zsoldosoknak távozniuk kell Líbiából, az országban egymással szembenállóknak meg béketárgyalást kellene kezdeniük Genfben.
Bár Abdel-Fattah al-Sziszi egyiptomi államfő óva intett mindenkit a harcok folytatásától, Líbiában nem mindenki hallgatta meg. A Tripoliban működő, nemzetközileg elismert kormány ráadásul már el is utasította a béketervet, és tárgyalni sem hajlandó Egyiptom kezdeményezéséről. Kairó ugyanis a tripoli vezetés ellen fellázadt, és hadseregével a Líbia nagy részét ellenőrző Khalifa Haftar tábornok támogatója.
Haftar hadserege (LNA) 2019 áprilisában offenzívát indított, hogy elfoglalja Tripolit és megbuktassa a Fajez al-Szárrádzs miniszterelnök vezette ottani kormányt. Az akció kudarcba fulladt: az LNA egységeit a napokban elűzték a líbiai fővárostól, az ott működő kormány pedig maradt a helyén. Ezt jórészt külföldi segítőinek, mindenekelőtt Törökországnak köszönheti, amely már jó ideje fegyverekkel és katonákkal segíti Szárrádzs kabinetjét.
Tripoli legszívesebben hadbíróság elé állítaná Haftart, s már föl is szólította, hogy adja meg magát. Tárgyalni nem akar vele, mert vesztesnek tartja.
Haftar seregét valóban kifüstölték Tripoli környékéről, ámde az továbbra is ellenőrzés alatt tartja Líbia déli és keleti felét, a kőolajmezőkkel együtt. Az LNA felügyelte országrészben (Bengáziban) is működik egy kormány, amely Haftar utasításait követi. Ezt a rezsimet Egyiptom, Oroszország és még néhány állam támogatja, bár tagadják, hogy a fegyveres küzdelmekben közvetlenül részt vennének.
A tripoli kormányerők és az LNA mellett több milícia és fegyveres csoport is ural egy-egy kisebb területet Líbiában. Az országra jellemző kaotikus állapot Moammer Kadhafi elnök-diktátor 2011-es meggyilkolása óta tart.
Az ENSZ már a kezdet kezdetén megpróbált változtatni a helyzeten: kilenc évvel ezelőtt fegyverembargót vezetett be Líbiával szemben, ám a tilalom, amelyet épp a minap hosszabbítottak meg, szinte hatástalan. Pedig akadnak, akik megpróbálják betartatni.
Az EU például évek óta kísérletezik ezzel a Földközi-tengeren. Március végén egy új tengeri műveletet is indított (IRINI elnevezéssel), amelynek fő célja a Líbiát érintő ENSZ-embargó érvényesítése.