Röplapokkal bosszantja egymást Észak- és Dél-Korea. Az utóbbi akár a hadsereget is bevetheti az északról érkező cédulahozó drónok ellen.
Észak-Korea röplapokkal szórná meg déli szomszédját, ahonnan nemrég maga is kapott rengeteg cédulát a kommunista rezsimet bíráló szöveggel. A dél-koreai küldemények apró hőlégballonokkal érkeztek, s a két ország határa mentén hullottak észak-koreai területre.
![A dél-koreai sereg K–55-ös önjáró tarackok részvételével tartott tegnap a határ közeli Pajuban hadgyakorlatot képletesen ezzel is jelezve Phenjannak, hogy nincs kedvére a röpcédulás „hadművelet” (Fotó: Yonhap via AP/Beta) A dél-koreai sereg K–55-ös önjáró tarackok részvételével tartott tegnap a határ közeli Pajuban hadgyakorlatot képletesen ezzel is jelezve Phenjannak, hogy nincs kedvére a röpcédulás „hadművelet” (Fotó: Yonhap via AP/Beta)](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/103375/image-thumb__103375__msz-article-nocrop/cms-image-000179794.jpg)
A dél-koreai sereg K–55-ös önjáró tarackok részvételével tartott tegnap a határ közeli Pajuban hadgyakorlatot képletesen ezzel is jelezve Phenjannak, hogy nincs kedvére a röpcédulás „hadművelet” (Fotó: Yonhap via AP/Beta)
Az akciót civilek és észak-koreai menekültek szervezték. Korábban is előfordult már ilyesmi, ami heves reakciókat váltott ki Phenjanban.
A válasz ezúttal sem maradt el. Észak-Korea tegnap megüzente: megtorlásként 12 millió röpcédulát dob le Dél-Koreára csaknem háromezer léggömb és egyéb eszköz segítségével. Időpontról nincs említés az üzenetben, ám elképzelhető, hogy a műveletre hamarosan sor kerül. Talán már csütörtökön, a koreai háború 1950. június 25-ei kirobbanásának évfordulóján.
A fegyveres konfliktus 1953-ban befejeződött ugyan, de Észak- és Dél-Korea hivatalosan még mindig hadban állnak, mivel az egymás ellen vívott háborújukat csak tűzszüneti, és nem békemegállapodással zárták le. Azóta előfordult már, hogy kölcsönösen egymás megsemmisítésével is megfenyegették egymást. Időnként azért némi enyhülés is elkezdődött közöttük (legutóbb 2018-ban), ám a békülési folyamat rendre megtorpant.
Phenjan az utóbbi időben élesen bírálta a déli szomszédot, sőt június első felében megszakította diplomáciai kapcsolatait is Szöullal. A múlt héten pedig felrobbantotta a Dél-Koreával közösen épített és működtetett keszongi összekötő iroda épületét. Előzőleg katonákat küldött a korábban kiürített őrhelyekre a két országot elválasztó demilitarizált övezetbe és bejelentette: újrakezdik a hadgyakorlatokat a térségben. Dél-Korea erre riadóztatta a hadseregét és közölte: felkészült az észak-koreai katonai lépések elhárítására.
A kardcsörtetés közben Szöul megpróbálta csillapítani is a helyzetet, tárgyalást javasolva Phenjannak, amit az visszautasított, sőt ismét felpörgette a délieket ellenségként ábrázoló propagandagépezetét.
A készülő röplapozás tegnapi bejelentése után Phenjan kilátásba helyezte a (Dél-Koreát ócsároló és a kommunizmust dicsőítő) propagandát sugárzó hangszórók visszahelyezését a határtérségbe, amelyeket még 2018-ban szállítottak el a két ország közötti katonai feszültség csökkentését szolgáló egyezmény aláírása után.
Szöul közben felszólította Phenjant, hogy ne szórja szét a röplapjait Dél-Korea fölött. Ha ezt mégis megtenné – fűzte hozzá –, az ártana a kétoldalú kapcsolatoknak. A dél-koreai hadsereg pedig jelezte: ha Phenjan drónokon is küldene a propagandaanyagból, a déli légvédelem „azonnali, gyors és arányos választ adna”, vagyis odapörkölne az északi szállítóeszközöknek.
Dél-koreai aktivisták is készülődnek. Ők ellenakciót terveznek csütörtökre: léggömbökön röpcédulákat akarnak küldeni Észak-Koreának. Ám a déli hatóságok már figyelmeztették őket, hogy ezt nem engedélyezik és megakadályozzák az aktivisták tervének megvalósítását.
Bár úgy tűnik, hogy a feszültség fő oka a röplapozás és az ellenröplapozás, sokkal inkább arról van szó, hogy Észak-Korea gazdasága és külkereskedelme fuldoklik az Egyesült Államok felügyelte nemzetközi szankciók miatt. Az ország ráadásul Peking részéről sem számíthat olyan fokú támogatásra, mint korábban. A koronavírus ugyanis komoly bajokat okozott a Phenjan fő szövetségesének és kereskedelmi partnerének számító Kínában.
Az ENSZ szerint Észak-Koreában már a gyerekek fele éhezik és a lakosság csaknem 40 százaléka szorul sürgős élelmiszer segélyekre vagy egészségügyi ellátásra.
A jelenlegi viszálykodást Szöullal ezért valószínűleg arra használja majd Phenjan, hogy ráijesszen a nemzetközi közösségre, s megpróbáljon engedményeket, illetve élelmiszercsomagokat kicsikarni. Ha kell, akár újabb fenyegetőzésekkel, rakétakísérletekkel vagy egyéb módon.