Harmadik alkalommal szervezett konferenciát ebben az évben a topolyai Expo keretében a CED, vagyis a Közép-európai Gazdaságfejlesztési Hálózat és a Vajdasági Agráregyesületek Szövetsége.
Modern agrár- és feldolgozóipari technológiák a piacképes mezőgazdaságért – 2019 címmel szervezték meg az idén az Expót Topolyán. Az érdeklődők az aktuális trendekről, technológiai újdonságokról tájékozódhattak a mezőgazdasággal kapcsolatos témakörökben.
![Fotó:Tóth Péter Fotó:Tóth Péter](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/91050/image-thumb__91050__msz-article-nocrop-own/cms-image-000156164.jpg)
Fotó:Tóth Péter
A tanácskozáson magyarországi mezőgazdasági és élelmiszeripari feldolgozó vállalatok mutatkoztak be, azzal a céllal, hogy információkkal és technológiákkal hozzájáruljanak a sikeres gazdasági együttműködéshez és a vajdasági mezőgazdaság és feldolgozóipar fejlődéséhez. A tanácskozáson elhangzott, hogy Szerbiában az agrárium területén működőknek csupán mintegy a tíz százaléka használja a korszerű IT technológiát, pedig a versenyképesség megőrzése enélkül nehezen képzelhető el. A felszólalók és az előadók is beszéltek azokról a trendekről, kihívásokról, melyekkel az agráriumban tevékenykedők kénytelenek szembenézni.
Skapinyecz Péter, a CED Közép-európai Gazdaságfejlesztési Hálózat Nonprofit Kft. cégvezetője az eseményen elmondta, Vajdaságban az anyaországi támogatásoknak köszönhetően a gazdák már az exportpiacban gondolkodnak. Szólt azokról a trendekről, kihívásokról, melyekkel az agráriumban tevékenykedők már most és a jövőben is kénytelenek szembenézni. A generációváltás és a szemléletváltás szükségességét hangsúlyozta. Elmondta, maga is négy gyermek édesapja, és nyilván a vajdasági gazdálkodók is szeretnék, ha gyermekeik továbbvinnék a családi gazdaságot, azt, amit az előző generációk megteremtettek. Ehhez azonban modernizációra van szükség, mert a világunk nagyon gyorsan változik. A megfelelő birtoknagyság, az optimális méretek, a piacképes termékek versenyképes áron történő előállítása folyamatos fejlesztéseket igényel.
Nagy Miklós, a Vajdasági Agráregyesületek Szövetségének (VASZ) az elnöke elégedetten vette tudomásul, hogy – mint ahogyan a megnyitón is elhangzott – a szakpolitikusok, parlamenti képviselők számára is fontos kezdeményezések fogalmazódtak meg eddig is az Expón. Nem tudunk nagyobb földterületen gazdálkodni, mint ami most megvan, ha tehát nagyobb jövedelemhez akarnak jutni a termelőink, akkor azt, amit megtermelnek, fel is kell dolgozni. A lehetőség adva van, a gépek léteznek, csak össze kell hozni a termelők igényeit a gépforgalmazók kínálta lehetőségekkel – fogalmazott a VASZ elnöke.
Dr. Nagy Imre, a Prosperitati Alapítvány igazgatóbizottságának a tagja beszédében kitért rá, hogy eddig 70 milliárd forint fejlesztési pénz érkezett támogatások formájában, és ennek a zöme itt, Vajdaságban lett befektetve a mezőgazdaságban, de nagy lehetőségek vannak az idegenforgalomban és más ágazatokban is, melyek köthetőek az agráriumhoz is. Legutóbb például az ilyen fejlesztésekre összpontosítottak. Elismerően szólt az utóbbi években Topolyán végrehajtott idegenforgalmi fejlesztésekről.
Ótott Róbert tartományi mezőgazdasági titkárhelyettes ezúttal is felhívta a jelenlévők figyelmét, hogy a tartományi kormány különféle kedvező hitelkonstrukciókkal, vissza nem térítendő támogatásokkal segíti a termelés korszerűsítését.
Dr. Csige Gábor, Magyarország Szabadkai Főkonzulátusának vezető konzulja is szólt az egybegyűltekhez. Elmondta, a CED a környező országokban összesen 22 irodát működtet. Vajdaságban Szabadkán és Újvidéken van irodájuk. A fő feladatuk a magyarországi gazdasági szubjektumok segítése. Valójában a magyar vállalkozók előtt szeretnék megnyitni az ajtókat, ők pedig eldönthetik, hogy belépnek-e rajta vagy nem.
Öt különböző témát feldolgozó, a termelőknek szóló előadással készültek a szervezők az idei Topolya Expo 2019 konferenciájára. Molnár Ákos, a magyarországi Teleki–Kober Kft. ügyvezetője a szőlő-szaporítóanyag termesztését ismertette a jelenlevőkkel. Évezredek óta foglalkoznak az emberek szőlőtermesztéssel, de most ebben az ágazatban is új szelek fújnak. Előtérbe kerülnek azok a fajták, amelyek rezisztensek vagy toleránsak a betegségekre, és így a vegyszeres védelmet minimálisra lehet csökkenteni. A másik nagy változás, hogy a szaporítóanyagot egyre jobban gépesítve, mechanizálva állítják elő, egyre kevesebb élő munkaerővel, egyre homogénebb minőségben tudják ezt az anyagot előállítani.
Dúl András a tej- és a húsfeldolgozási technológiákról beszélt, Bíró András, a Natur Salus Kft. igazgatója a növénytrágyázási technológiákról, Német Zoltán, az IG+IM Kft. kereskedelmi vezetője pedig Mezőgazdasági gépek igényre szabva címmel tartott előadást. Babitz Szabolocs, a Holland Alma Kft. termelési és kereskedelmi vezetője Innovációs megoldások a gyümölcstermesztésben címmel értekezett.