Remek hangulatban, a vártnál is nagyobb érdeklődés mellett mutatkozott be lapunk szerkesztősége pénteken este Budapesten, a Polgárok Házában, ahol a Magyar Szó múltja és jelene legfontosabb momentumainak ismertetése után bemutattuk legújabb kiadványainkat, valamint kiállítás nyílt lapunk fotósainak és karikaturistájának alkotásaiból is. A rendezvényt Csernai Panna és Koleszár Judit bácskertesi népdalénekesek produkciói tették emlékezetesebbé az egybegyűltek számára.
A rendezvény kezdetén Csernai Panna és Koleszár Judit, a Fölszállott a páva elnevezésű népzenei tehetségkutató műsor középdöntősei, Csizmadia Anna népdalénekes tanítványai bácskertesi népdalokat felvonultató produkcióját kísérhették figyelemmel az érdeklődők, akiket ezt követően Trznadel Angéla, a Polgárok Háza kulturális programigazgatója köszöntött, aki kifejtette, a rendezvény némiképp rendhagyónak tekinthető, hiszen nem nagyon szoktak újságot, főként nem napilapot bemutatni a Polgárok Házában. Ugyanakkor hozzátette, a Magyar Szó bemutatkozása azonban kiválóan illeszkedik a programjaik sorába, hiszen – ahogyan fogalmazott – a Polgárok Háza egyik kiemelt feladata és küldetése a határon túli magyarsággal való kapcsolattartás, és ezzel a rendezvénnyel is ezt kívánták erősíteni. Az intézmény programigazgatója ezt követően beszélt a Magyar Szónak a vajdasági magyarság életében betöltött szerepéről, majd bemutatta az est vendégeit, Varjú Mártát, lapunk fő- és felelős szerkesztőjét; Fodor Istvánt, a Tiszavidék rovat, illetve a Szórványlétben és a Menedékben című kötetek szerkesztőjét; Kabók Erikát, a Hétvége melléklet szerkesztőjét, valamint a Szórványlétben című rovat ötletgazdáját; Léphaft Pált, lapunk karikaturistáját, a Grimasz rovat szerkesztőjét; illetve Ótos Andrást, lapunk fotóriporterét.
![(Fotó: Ótos András) (Fotó: Ótos András)](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/155361/image-thumb__155361__msz-article-nocrop-own/cms-image-000082672.jpg)
(Fotó: Ótos András)
– Nagy nap ez számunkra, hogy itt, Budapesten is bemutatkozhatunk – kezdte köszöntőjét Varjú Márta, lapunk főszerkesztője, aki ezt követően részletesen is beszélt a Magyar Szó múltjáról és jelenéről, bemutatta lapunk struktúráját, külön kitérve a mellékletekre, valamint azokra az irányelvekre is, amelyek meghatározzák a Magyar Szó szerkesztéspolitikáját. Kiemelte, lapunk célja és kötelessége a hagyományok őrzése és továbbéltetése, a nemzeti öntudat erősítése, illetve a közösség megtartása érdekében kifejtett tevékenységek megvalósítása, amely célkitűzések iránt – ahogyan fogalmazott – lapunk minden dolgozója elkötelezett. Kifejtette, mivel a lap hasábjai olykor nem bizonyulnak elegendőnek azoknak a gondolatoknak és azoknak a tartalmaknak a közlésére, amelyeket a Magyar Szó munkatársai közölni szeretnének, ezért született meg a különféle kiadványok megjelentetésének ötlete, amelyek kivétel nélkül igen pozitív visszhangra találtak olvasóink körében.
A Pannon RTV munkatársai által a Magyar Szóról készített film néhány részletének megtekintése után Kabók Erika, a Hétvége melléklet szerkesztője, valamint a Szórványlétben című rovat ötletgazdája mesélt az egybegyűlteknek arról, hogy milyen ötlettől vezérelve született meg a Szórványlétben, és melyek a legfőbb hozadékai a sorozatnak, illetve a sorozat cikkeiből készült kötetnek, majd kitért a szórványban élők helyzetére és a szórványbeli magyarság életében megtartó erővel bíró momentumokra is. Duray Miklóst idézve a kenyér héjához és béléhez hasonlította a szórvány és a tömb viszonyát, ezzel érzékeltetve a szórványban élőkre való fokozott odafigyelés fontosságát. Ezt követően újra Csernai Panna és Koleszár Judit léptek a közönség elé, annak apropóján, hogy a Szórványlétben című kötetben egyéb települések mellett Gombos is szerepel, gombosi népdalokkal örvendeztetve meg az egybegyűlteket.
A produkció után Fodor István, a Tiszavidék rovat, illetve a Szórványlétben és a Menedékben című kötetek szerkesztője beszélt az 1956-os forradalom és szabadságharc hatvanadik évfordulója alkalmából napvilágot látott Menedékben című kötetről, amely olyan írásokat tartalmaz, amelyeket 1956-tól 2016-ig közölt a Magyar Szó; amelyeknek témája a forradalomhoz kötődik; illetve amelyeknek van jugoszláv vonatkozása. Fodor István részletesen is kitért arra a zentai Városi Múzeumban őrzött, vérrel írt levélre, amely jelenleg a szegedi Móra Ferenc Múzeumban látható, és amelyet ma már Magyarországon is egyre nagyobb érdeklődés övez; Dobrica Ćosić naplójára, amelyet ’56 novemberétől kezdve folytatásokban közölt a Magyar Szó, és a kötetben is olvasható; Frankovics György Nagy Imre „menedékjoga” című munkájára, amelyben a szerző különféle titkos iratokat dolgozott fel, és 2006-ban jelent meg a Magyar Szóban, majd bekerült a nemrég napvilágot látott kiadványba is; illetve a kötet egyéb jellemzőire is.
A Naptár 2017 című kiadványunkat annak szerkesztője, Nagy Magdolna távollétében Varjú Márta, lapunk főszerkesztője mutatta be, aki a tartalmának ismertetése mellett a naptárhoz való személyes kötődéséről is beszélt, ami saját bevallása szerint még a gyermekkorában gyökerezik, hiszen már akkor is szívesen forgatta a kiadványt, amikor még olvasni sem tudott igazán. Külön kitért a benne található zsebnaptárakra, amelyeket – a visszajelzésekből ítélve – még ma is nagyon kedvelnek olvasóink. Mint mondta, a Naptárban a klasszikus tartalmak mellett minden évben helyet kapnak az időszerű témák is, amelyek közül az idén a szülőföldön való boldogulás lehetőségeinek feltárására és a pozitív példák bemutatására került a fő hangsúly, ugyanis lapunk szerkesztősége ilyen módon is szeretett volna optimizmust sugározni az olvasók felé.
Léphaft Pál, lapunk karikaturistája, a Grimasz rovat szerkesztője azokról a sajtófotókról és karikatúrákról beszélt, amelyet a Polgárok Háza előcsarnokában tekinthettek meg az érdeklődők, kiemelve, a képeket és a karikatúrákat minden más tartalomnál előbb észleljük a lapok hasábjain, ami a Magyar Szó esetében sincs másként, éppen ezért rendkívül fontos a lapban megjelenő fotók és karikatúrák minősége és üzenete is. Mint mondta, a Magyar Szó mindig is kiemelt figyelmet szentelt arra, hogy legyenek fizetett fotósai és rajzolói, így igen jeles fotóriporterei voltak és vannak is, aminek – ahogyan fogalmazott – kiváló bizonyítékai az alkalmi kiállítás keretében látható alkotások is, amelyek közül néhányat külön is az egybegyűltek figyelmébe ajánlott.
A remek hangulatú élőújság zárásaként Csernai Panna és Koleszár Judit, a Fölszállott a páva elnevezésű népzenei tehetségkutató műsor középdöntősei, Csizmadia Anna népdalénekes tanítványai újabb bácskertesi népdalcsokorral léptek a közönség elé, amelynek tagjai hosszas vastapssal jutalmazták mind a népdalénekeseket, mind lapunk szerkesztőségének tagjait, majd az est kötetlen hangvételű beszélgetéssel zárult a Polgárok Háza előcsarnokában, ahol a vendégek kiadványainkat is megvásárolhatták, és nagy örömünkre sokan éltek is ezzel a lehetőséggel.