Óriási sikerrel mutatta be a Magyar Nemzeti Táncegyüttes A Tenkes kapitánya című táncjátékát péntek este a zentai Sportcsarnokban. A nem mindennapi produkciót hatalmas érdeklődés övezte, több településről is szervezetten, busszal érkeztek a nézők, és a jegyek már napokkal az előadás előtt elfogytak. A Magyar Nemzeti Táncegyüttes táncosai be is bizonyították, hogy nem hiába voltak rájuk ilyen kíváncsiak a délvidékiek, hiszen olyan fergeteges produkciót láthatott a közönség, hogy a végén hosszan, állva tapsolt. A táncjáték mindenki számára érthető volt, a legtöbben ismerték A Tenkes kapitánya című nagy sikerű tévéfilmet, melynek forgatókönyve alapján készült a darab, de aki nem látta, az is gyorsan feltalálta magát a kuruc-labanc küzdelmeket felidéző meseszerű és humorral átitatott produkcióban. A főszereplőt, Eke Mátét alakító Barka Dávidot gyorsan a szívébe zárta a közönség csakúgy, mint a Veronikát játszó Rab Edinát, és az összes többi táncost is, akik néptánckincsünk segítségével idézték fel a Rákóczi-szabadságharc korszakát.
![A néptáncegyüttes néptánckincsünk segítségével idézi fel nemzetünk történelmének kuruc kori legendás személyeit(Herédi Krisztián felvétele) A néptáncegyüttes néptánckincsünk segítségével idézi fel nemzetünk történelmének kuruc kori legendás személyeit(Herédi Krisztián felvétele)](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/91845/image-thumb__91845__msz-article-nocrop-own/cms-image-000157494.jpg)
A néptáncegyüttes néptánckincsünk segítségével idézi fel nemzetünk történelmének kuruc kori legendás személyeit(Herédi Krisztián felvétele)
Zsuráfszky Zoltán rendező, koreográfus örömét fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy ilyen sokan eljöttek megnézni Magyarország legnagyobb létszámú, 22 párból álló táncegyüttesét és azt mondta, hogy A Tenkes kapitánya mindenhol nagy siker:
Köszönöm, hogy ilyen sokan eljöttek, ez nagyon nagy dolog számunkra. Úgy tartjuk, hogy a Magyar Nemzeti Táncegyüttes a tizentötmilliós magyarság táncegyüttese, és ilyenkor érezzük is, hogy mások is így gondolják. A Délvidéken ugyan már jártunk többször, de Zentára most jöttünk először. Tudom, hogy Vajdaságban komoly néptáncos élet zajlik, hogy nagyon jól énekelnek itt a fiatalok, és ilyenkor nagyon örül az ember, hogy eljöhet és találkozhat az itteni közönséggel. Igaz, nem egy autentikus folklórműsort hoztunk, hanem egy alkalmazott néptáncot, de ezt a darabot igazán szereti a közönség. Feleségem, Zs. Vincze Zsuzsanna írta át a 13 részes filmsorozatot kétrészes kalandos táncjátékká, és a nézők nagy szeretettel fogadták ezeket a kuruc gyerekeket, akik ütik-vágják a labancokat és próbára teszik a tudásukat. Persze, hogy mindig a labancok járnak pórul, és ez a történet lényege. A tánckarból, azok közül akik kicsit viccesebben tudnak táncolni, választom a labancokat, a kurucok azok, akik a magyar táncot tényleg kiválóan, dinamikusan táncolják, és rajtuk kívül ott vannak a szereplők, maga a Tenkes kapitány, Barka Dávid, a cigánylegények Harangozó-díjas kollégáim, nagyon jó énekes kollégánk játssza a siklósi bácsit, tehát teljesen megfelelőek a szereplők ugyanúgy, ahogy a filmben ismeri őket az ember. Feleségem gondoskodott a jelmezek megtervezéséről, és azok is teljesen visszaadják a filmet. Ez egy összművészeti produkció, tehát a táncosaink mellett szerepel benne a nagyzenekarunk és a kórusunk is képviseli magát.
![Herédi Krisztián felvétele Herédi Krisztián felvétele](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/91846/image-thumb__91846__msz-article-nocrop-own/cms-image-000157495.jpg)
Herédi Krisztián felvétele
A Tenkes kapitánya a Magyarság Háza és a Magyar Nemzeti Tanács szervezésében érkezett Zentára. Mint ismeretes, a Magyar Országgyűlés 2019-re II. Rákóczi Ferenc-emlékévet hirdetett, és ennek keretében a Magyarság Házát kérte fel arra, hogy a Magyar Nemzeti Táncegyüttes A Tenkes kapitánya című nagyszabású színpadi produkciójának megszervezze tizenegy állomásos körútját.
A bemutatón jelen volt Csibi Krisztina, a Magyarság Házának igazgatója is, aki a táncosok színpadra lépése előtt köszöntötte az egybegyűlteket. Elmondta, hogy a zentai bemutató a turné negyedik állomása, és hogy a tizenegy helyszín közül mindössze kettő magyarországi, a többi kilenc határon túli:
– Az a célunk, hogy az emlékéveket ne csak Magyarországon ünnepeljük, hanem minden más külhoni régióban is, hogy minden magyar ember szívében ott legyen az ünnep akár itt Zentán, vagy Bécsben, vagy Lendván. A mi célunk, hogy a magyarság vérkeringését újra élővé tegyük ennyi év után.
Mgr. Hajnal Jenő, a Magyar Nemzeti Tanács elnöke elmondta, hogy az előadást nagy érdeklődés övezte és a közönség az egész Délvidékről érkezett. Az előadás bemutatásához olyan helyszínt kellett keresni, ahová sok ember elfér, és azért került a választás a zentai sportcsarnokra, amely alkalmas csaknem kétezer ember befogadására. A rendezvényre a Tisza mentéről végig mindenhonnan érkeztek, akárcsak Óbecséről, Újvidékről, Szabadkáról, sőt még messzebbről is, Nyugat-Bácskából is.
A rendezvényt Zenta Község Önkormányzata is támogatta.