![Sándor István az ’56-os hősökre emlékezik Sándor István az ’56-os hősökre emlékezik](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/107922/image-thumb__107922__msz-article-nocrop-own/cms-image-000190089.jpg)
Sándor István az ’56-os hősökre emlékezik
![Csalóközi Eszter és dr. Csige Gábor elhelyezik a kegyelet virágait Csalóközi Eszter és dr. Csige Gábor elhelyezik a kegyelet virágait](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/107923/image-thumb__107923__msz-article-nocrop-own/cms-image-000190088.jpg)
Csalóközi Eszter és dr. Csige Gábor elhelyezik a kegyelet virágait
Szerdán este, a Szovjet hadsereg Magyarország ellen irányuló, 1956-os inváziójának évfordulóján, a kishegyesiek a szomorú véget ért forradalomra és szabadságharcra emlékeztek. Az inváziót követően sok szabadságharcos az akkori Jugoszláviába menekült, többek között Kishegyesen is volt egy befogadóközpont. Ennek emlékére a színház falán egy emléktáblát helyeztek el, ahol minden évben megemlékeznek a szomorú eseményekről.
Az idei megemlékezést a Petőfi Sándor Művelődési Egyesület és a kishegyesi helyi közösség szervezték. Az eseményt többek között megtisztelte jelenlétével Csalóközi Eszter, Magyarország Szabadkai Főkonzulátusának főkonzulja, dr. Csige Gábor vezető konzul, Kovács Károly, a Vajdasági Magyar Szövetség tartományi parlamenti képviselője, Linka B. Gabriella, a Magyar Nemzeti Tanács tagja, Sándor István, Kishegyes község alpolgármestere, Sárközi István, a községi képviselő-testület elnöke, Kudlik Zoltán, a Nagy Imre Társaság elnöke és Szabó Zoltán, az 56-os Műhely Civil Szervezet elnöke.
A megemlékezésen rövid történelmi visszatekintést tartott Kudlik Zoltán. Elsőként elmondta, hogy 56-os Műhely Civil Szervezet és a Nagy Imre Társaság volt az a két civil szervezet, amelyek kezdeményezték az ’56-os emléktáblák kihelyezését Vajdaságban, és a megemlékezések szervezését. Szólt az 1956-os budapesti történésekről, majd arról is, hogy Kishegyesen a Pecze-kastélyban létesítettek egy befogadóközpontot. Kudlik Zoltán azt is elmondta, hogy a helyiek rokonszenveztek a menekültekkel, de féltek közvetlenebb kapcsolatot létesíteni, mert még emlékeztek a második világháborút követő megtorlásokra.
A megemlékezésen felszólalt Sándor István is, és elmondta, hogy a szabadságharc leverését követően megtorlások következtek. Ezért több százezer forradalmár a szomszédos országokba szökött.
– Ötödik alkalommal állunk itt, a Művelődési Otthon épülete előtt, hogy jelenlétünkkel tiszteletünket tegyük a forradalom hősei előtt. Egyben megemlékezünk közösségünk azon összefogására, amely a bajban megmutatkozott. Kishegyes közössége befogadta a menekülteket, segített nekik. Befogadta a magyar a magyart. Az itt elhelyezett tábla annak állít emléket, hogy ha bajban vagyunk, akkor egymásra mindig számíthatunk – mondta Sándor István.
A megemlékezés keretében Hajvert Ákos versmondó elszavalta Márai Sándor Mennyből az angyal című versét. Az esemény végén a jelenlévők elhelyezték a kegyelet virágait az emléktáblánál, majd mécsest gyújtottak a szabadságharc hőseinek emlékére. Azt est során közreműködött a Maronka Károly Önkéntes Tűzoltó Testület.
A megemlékezést követően a helyi közösség tetőterében egy alkalmi műsorral folytatódott az esemény. Barta Júlia versfelkészítő és Molnár Krekity Olga versmondó Halljátok-e a dalt című verses műsorát mutatták be, amelyen során közreműködött Bede Anett gitáron és énekkel.