Muravidék hagyományos népi étele, jellegzetes péksüteménye a kerek perec, amely arrafelé ünnepi eledelnek számít. A hetési tájakon „hőkön sült perec” néven emlegetik az emberek, története pedig évszázadokra nyúlik vissza.
Gyűrődések
A Zoknik a csilláron, életek hajszálon (2013), a Libatoll és történelem (2017) és a Mi történt Écskán? (2019) című köteti után Várady Tibor Népellenes mosoly (2021) címmel a nagybecskereki Várady ügyvédi iroda mintegy másfél évszázada őrzött periratai alapján immár a negyedik irattári történeteket feldolgozó könyvét jelentette meg.
A Kincses kalauz – Tájhangok (2020) című kötettel a kezemben különös kertekben járok mostanában, melyekben illatos fűszerek selymes pázsitjai mutatják meg a járható utakat. Bazsalikom-, levendula- és babérligetek mentén keresem az előttem járók lépteit – és nem is haszontalanul.
Gyásza van a muravidéki, s gyásza van a Kárpát-medencei magyarságnak, 2021. december utolsó napjaiban 91 éves korában göntérházi otthonában meghalt dr.
Kelj fel, világosodjál, mert eljött világosságod, és az Úr dicsősége rajtad feltámadt. Mert ímé, sötétség borítja a földet, és éjszaka a népeket, de rajtad feltámad az Úr, és dicsősége rajtad megláttatik.
A Délvidék csodáinak sorába tartozik a Delibláti homokpuszta is, melyről azt olvasom a Pallas Lexikonban, hogy a történelmi Magyarország idején „Európa legimpozánsabb sivataga” volt. Úti tanácsadóm, a Kincses kalauz – Tájhangok (2020) című kiadvány szerint azonban a 300 km² kiterjedésű homoktenger korántsem homoksivatag, hullámain közel 700 féle növény él, olyan különlegességek, melyek kifejezetten ehhez a szélsőséges környezethez alkalmazkodtak, közöttük is különleges tisztelet övezi a bánáti bazsarózsa ma már csak elvétve található bokrait.