Ökrész Rozália a Magyar Szó Lapkiadó Kft. igazgatójának tisztségét tölti be néhány éve, ezt megelőzően pénzügyi titkárhelyettes volt, most köztársasági képviselőjelöltként szerepel a VMSZ választási listáján. Képviselőjelöltsége kapcsán tettük fel a kérdéseinket.
![Ökrész Rozália (Dávid Csilla felvétele) Ökrész Rozália (Dávid Csilla felvétele)](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/102771/image-thumb__102771__msz-article-nocrop-own/cms-image-000178919.jpg)
Ökrész Rozália (Dávid Csilla felvétele)
Milyenek az eddig szerzett tapasztalatok, s úgy érzi-e, könnyen hozzá tudna szokni az új képviselői megbízatáshoz?
– Friss diplomásként, okleveles közgazdászként a gazdasági szférában kezdtem el dolgozni, abban a vállalatban, amelynek négy évig ösztöndíjasa voltam. Tizenhat év után váltottam, s a gazdasági szférát a közigazgatásira cseréltem fel. Ez a 2000-ben bekövetkezett miloševići hatalomváltás után történt. A tartományi közigazgatásban a művelődési, oktatási és tudományügyi titkárságon kezdtem el dolgozni. 2008-ban a tartományi pénzügyi titkár helyettesének választottak meg négy évre. A tartományi költségvetés meghozatalának és végrehajtásának a folyamatában közvetlenül vettem részt, a köztársasági költségvetést pedig a vajdasági érdekek alkotmányos tiszteletben tartása szempontjából követtem.
A Magyar Szó Lapkiadó Kft. gazdasági társaságként működik, ami azt jelenti, hogy eredményes gazdálkodásra kell törekednünk. Tevékenységünkhöz a tartományi költségvetésből is rendszeresen jár támogatás, s ilyen módon a mi esetünkben itt találkozik a versenyszféra és az állami támogatás. De mindezen tények felett áll az a felelősségtudat, hogy az országban megjelenő egyetlen magyar nyelvű napilap kiadója vagyunk, hogy a vajdasági magyar közösség egyik legfontosabb azonosságtudat-megőrző intézményeként küldetést teljesítünk.
Mivel pályám során már többször vállaltam a kihívásokat, hiszem, hogy a képviselői megbízatáshoz sem lenne nehéz hozzászokni.
Mit tart az elmúlt évek legnagyobb eredményeinek a Magyar Szó igazgatójaként?
– Nyolcadik éve vagyok a Magyar Szó Lapkiadó Kft. igazgatója. Első mandátumom talán legfontosabb vállalása, a nehéz pénzügyi helyzetbe sodródott vállalat talpra állítása volt. 2012 októberében, amikor átvettem a megbízatást, a vállalati mérleg 60 millió dináros adósságot mutatott. Konszolidálni kellett ügyvezetését, észszerűsíteni belső működését, intézni az adósságok törlesztését, rendezni a korábban felvett felelőtlen kölcsönöket, és mindenképp törekedni kellett a bevételek növelésére.
Ma nagy megelégedéssel mondhatom, hogy a vállalatot sújtó adósságot törlesztettük, bepótoltuk a fizetéslemaradásokat, kifizettük a fizetések utáni elmaradt adókat és járulékokat, lépésbe hoztuk a tiszteletdíjas juttatásokat, lerendeztük az éveken keresztül elhanyagolt ingatlanadó és telekhasználati díjakat, visszafizettük a hiteleket, s így gazdasági szempontból távlatokat sikerült nyitnunk a megmaradáshoz, de a fejlődéshez is.
A 2016. év vállalatunk életében kiemelten fontos év volt, hiszen egy tíz évvel korábbi téves döntés után, visszakerült a deszk Szabadkáról Újvidékre. A szerkesztőség magjának visszahelyezése egyszerűsítette a munkafolyamatot, a kommunikációt, gördülékenyebb és minőségibb munkát tett lehetővé, és a hibalehetőségek esélyét is csökkentette. Ez előfeltétele volt a színvonal javításának. Ma napilapunk egy nagy terjedelmű, frissen szerkesztett, sokféle, sokrétű és sokszínű sajtóorgánum.
A második négyéves vállalás időszakából óriási eredményként emelném ki a több mint 60 éves székházunk, valamint a Forum nyomdánk felújításának kezdetét. Mindez nem valósulhatott volna meg Pásztor Istvánnak, a VMSZ elnökének közbenjárása nélkül, aminek köszönhetően Magyarország kormánya hathatós anyagi támogatást biztosított a beruházáshoz.
Milyen témákkal foglalkozna a legszívesebben képviselőként? Milyen változásokért harcolna, mit tart fontosnak?
– Legszívesebben a gazdaságfejlesztést, a közösségi összetartozást és a nemzeti kisebbségi jogvédelmet érintő témákkal foglalkoznék.
A gazdaságfejlesztés szempontjából nagyon fontosnak tartom, hogy az ország költségvetése úgy módosuljon, hogy általa mérsékelni tudjuk a koronavírus-járvány okozta közvetlen károkat, igyekezzünk megmenteni vállalatainkat és a munkahelyeket. Ezek az intézkedések várhatóan növelnék az államháztartási hiányt és az államadósságot, ezért nagyon felelősségteljesen kell meghozni őket. Az államvezetés nyilatkozatai alapján, stabil fejlődési pályán ért bennünket a válság, így kevésbé viseli meg a gazdaságot.
Fontosnak tartom azt is, hogy a költségvetés meghozatalának folyamata visszanyerje azt a komolyságot, aminek jellemeznie kell egy ilyen, az ország fejlődési irányvonalát meghatározó dokumentumot.
A véleménykülönbség felmerülése a politikai életben elkerülhetetlen. A heves viták vagy a kimért párbeszéd híve?
– A kimért párbeszéd híve vagyok. Vezetőként munkatársaimat arra buzdítom, hogy bátran, de tisztelettel adjanak hangot a véleményüknek.