Kedden éjfélkor lejárt a Görögország életben tartását segítő külföldi hitelprogram, amelynek az utolsó részletét azért nem utalták át Athénnak, mert nem sikerült megegyezni a pénzért cserébe kért reformokról (megszorításokról). Görögországnak szintén június 30-án kellett törlesztenie 1,6 milliárd euró hiteltartozást a Nemzetközi Valutaalapnak (IMF), de egy kormányilletékes már jó előre közölte: nem fizetnek (nincs miből). Ez viszont államcsődöt jelent. Mindenki azt találgatja, mi lesz az ország további sorsa, kiesik-e az EU-ból, orosz befolyás alá kerül-e, bukik-e a kormány…
![Ciprasz optimista, s úgy véli: a hazáját nem rúgják ki az eurózónából (Fotó: Beta/AP) Ciprasz optimista, s úgy véli: a hazáját nem rúgják ki az eurózónából (Fotó: Beta/AP)](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/173005/image-thumb__173005__msz-article-nocrop/cms-image-000038946.jpg)
Ciprasz optimista, s úgy véli: a hazáját nem rúgják ki az eurózónából (Fotó: Beta/AP)
Lejárt a Görögországnak jóváhagyott nemzetközi mentőprogram, amelynek segítségével a hitelezők, vagyis az EU és az IMF, életben tartották az államot. Bár a hitel utolsó részlete, 7,2 milliárd euró még a hitelezők kezében van, folyósításának feltételeiről – a Görögországnak előírt újabb megszorításokkal járó reformokról – azonban nem tudtak megegyezni. Pénz híján viszont Athén képtelen törleszteni külföldi hiteleit, ami lényegében államcsődöt jelent. Görögországnak éppen tegnap kellett volna 1,6 milliárd eurót visszafizetnie az IMF-nek, de már előre jelezte, hogy ezt nem tudja teljesíteni.
Hivatalosan akkor lehet államcsődről beszélni, ha harminc nap múlva az IMF erről kiad egy nyilatkozatot. Ha időközben a görögök törlesztenék az adósságukat, akkor más helyzet állna elő.
A harminc nap alatt pedig akár meglepetés is történhet. Például a vasárnapi referendumon, amelyen a nemzetközi hitel utolsó részletének folyósításáért cserébe szabott feltételekről szavaznak a görögök.
Ha a többség elfogadja a hitelezők (további megszorításokat tartalmazó) követeléseit, az igazi meglepetés lesz. Egy ilyen eredmény pedig biztosan a kormány bukásához vezet.
Bár a görögök elutasítják az új „nadrágszíjmeghúzást”, Európában már sokan azt találgatják, hogy bukik-e az athéni kormány. Még többen vannak talán azok, akik azt latolgatják, hogy a súlyos válságba sodródott Görögország kiesik-e az euróövezetből.
A TURISTÁK NYUGODTAN NYARALHATNAK
Több jel utal arra, hogy az ország a legrosszabbra is készül. Az Alekszisz Ciprasz radikális baloldali miniszterelnök vezette kormány hétfőtől szigorú pénzfelvételi korlátozást vezetett be az országban, 60 euróban limitálva a helyi kibocsátású bankkártyával ATM automatából naponta felvehető összeget. Ezenkívül hat munkanapra bezáratta a bankokat és az értéktőzsdét, valamint megtiltotta a valuta átutalásokat más országokba.
A külföldi turistákra nem vonatkozik a tiltás, hisz ők nem görög bankkártyákat használnak. Így akkora összeget vehetnek fel a pénzkiadó automatákból, amekkorát akarnak. Mindenki azt tanácsolja azonban a Görögországba utazóknak, hogy vigyenek magukkal elegendő készpénzt.
A zárlat ellenére ma ezer bankfiók kinyit, hogy a nyugdíjasok, akik közül soknak nincs bankkártyája, pénzt vehessenek fel. Az érintettek azonban fejenként legfeljebb 120 eurót kaphatnak.
ATHÉNBAN TÜNTETNEK
Pánik nincs az országban, de a helybeliek egyre idegesebbek. A minden eddiginél nagyobb bizonytalanság megviseli a lakosságot, amely már nagyon belefáradt az elmúlt évek gazdasági hanyatlásába és az életszínvonalat alaposan megtépázó sorozatos megszorításokba.
Tüntetésre azért még futja az erejükből. A parlament előtt több ezres tömegek váltogatják egymást: hétfőn a megszorítások ellenzői, illetve a kormány támogatói gyűltek össze, tegnap már az ellentábor tartott demonstrációt.
Elemzők ugyanakkor arra hívják fel a figyelmet, hogy önmagában sem az államcsőd, sem a tőkekorlátozás nem ok az eurózóna elhagyására, vagyis a Grexitre. Ez azonban keserű vigasz, hiszen a súlyos válsággal küszködő és a túlélésért harcoló Görögország már nagyon meglódult lefelé a lejtőn.
Az EU és partnerei közben azon fáradoznak, hogy véget vessenek a végzetesnek tűnő száguldásnak. Brüsszel az utolsó utáni pillanatban (hétfő éjjel) mentőövet dobott Athénnak. Jean-Claude Juncker, az Európai Bizottság elnöke a tárgyalások folytatását ajánlotta, a korábbi uniós feltételek apróbb módosításával, és Athén engedékenyebb hozzáállásával. Kilátásba helyezte továbbá a hitelek futamidejének meghosszabbítását, a kamatok csökkentését és az eurózónás hitelek kamataira vonatkozó fizetési moratórium meghosszabbítását.
KÍNA IS TÁRGYALÁST SÜRGET
Az EU vezetői közben arra is figyelmeztettek: a hitelezők ajánlatának elutasítása azt jelentené, hogy Görögország elhagyja az eurózónát.
A Ciprasz-kabinetnek tegnap kellett volna elfogadnia a javaslatot, hogy ma folytathassák az egyezkedést. Athén állítólag elutasította az EU-indítványt, amely azt is szorgalmazta, hogy a görög kormányfő a vasárnapi népszavazás előtt a hitelezők ajánlata mellett (vagyis a saját álláspontja ellen) kampányoljon.
Sőt, Ciprasz meglebegtette (kormánya) lemondását, ha a görögök a referendumon az EU–IMF-páros oldalára állnak, vagyis – a kormányzati elutasítás ellenére, de a túlélést jelentő hitelért cserébe – támogatják az újabb megszorításokat. Ha azonban elutasítják az EU és az IMF követeléseit, a kormányfő újrakezdené a tárgyalásokat a hitelezőkkel.
Ciprasz optimista, s úgy véli: a hazáját nem rúgják ki az eurózónából, mert ennek a költségei hatalmasak lennének. A társállamok többsége közben abban reménykedik, hogy a referendumon Cipraszék vesztenek, s utána gyorsan lemondanak.
A görög kormányfőt hétfő óta több vezető politikus is arra kérte, hogy térjen vissza a tárgyalóasztalhoz. François Hollande francia államfő telefonon egyeztetett Barack Obama amerikai elnökkel a görög helyzetről (nemrég ugyanígy tett Angela Merkel német kancellár is), és állítólag egyetértettek: újra kell kezdeni a párbeszédet, meg kell egyezni. Brüsszelben és Washingtonban elsősorban attól tartanak, hogy óriási gondjai miatt Görögország hátat fordít az EU-nak, és Oroszországhoz pártol, azaz Moszkva teljes befolyása alá kerül.
Kína szintén azt akarja, hogy Görögország maradjon az EU-ban és az euróövezetben. Ezt Li Ko-csiang miniszterelnök üzente Athénnak, miután Brüsszelben tárgyalt Junckerrel és Donald Tuskkal, az Európai Tanács elnökével. A nemzetközi hitelezőknek pedig azt üzente: sürgősen állapodjanak meg Athénnal a görög adósságválság kezeléséről.
Új javaslattal rukkolt elő Athén A görög kormány új javaslatot terjesztett az ország nemzetközi hitelezői elé, alig fél nappal azután, hogy Jean-Claude Juncker, az Európai Bizottság elnöke a keddi határidő lejáratának közeledtével megtette az utolsó indítványát a görög adósságválság rendezésére. Az athéni elképzelések szerint két évre szóló megállapodást kötnének, amelynek alapján az euróövezeti mentőalap, az Európai Stabilitási Mechanizmus (ESM) teljes mértékben biztosítaná a dél-európai ország finanszírozási szükségleteit, és ezzel párhuzamosan átütemeznék a görög államadósság törlesztését – jelentette be a görög miniszterelnöki hivatal kedden délután. Németország nem akar tárgyalni a görög adósságválság rendezésére tett új athéni javaslatról a vasárnapra tervezett görögországi népszavazás előtt – közölte Angela Merkel német kancellár hírügynökségi értesülések szerint. A források szerint Merkel, a Német Kereszténydemokrata Unió (CDU) vezetője a párt parlamenti frakciójának keddi értekezletén beszélt erről. A kancellár hozzátette, hogy nem ismeri a javaslatot. Jeroen Dijsselbloem holland pénzügyminiszter, az eurócsoport elnöke viszont bejelentette, hogy este hét órakor telekonferenciát tartanak az euróövezeti pénzügyminiszterek, hogy megvitassák a görög javaslatot. Lapzártánkig nem érkezett hír a megbeszélésről. Mindezek ellenére az már szinte teljesen bizonyos, hogy Görögország nem teljesíti a fizetési kötelezettségét a Nemzetközi Valutaalap (IMF) felé, azaz nem törleszti a szintén kedden esedékessé vált mintegy 1,6 milliárd eurós részletet. (MTI/Reuters/AFP) |