Mindennek előfeltétele a szuverén gazdaságpolitika, anélkül nincsen stabilitás – jelentette ki a Miniszterelnöki Kabinetirodát vezető miniszter pénteken Tihanyban a Tranzit fesztiválon.
Rogán Antal A magyar gazdaság esélyei a veszélyek korában című előadásában az elmúlt csaknem másfél évtized eredményeit bemutatva azt mondta: a munkaalapú gazdaság, a hozzá kapcsolódó adópolitika, a családtámogatások és a rezsicsökkentett árak ahhoz vezettek, hogy Magyarországon 1,1 millióval kevesebb a szegénységben élők száma 2015 óta.
Ezeket az eredményeket azonban nem lehet tartani akkor, ha egyébként nem szuverén a gazdaságpolitika – mutatott rá.
A Miniszterelnöki Kabinetirodát vezető miniszter emlékeztetett: az elmúlt időszakban a veszélyek korát éltük, a járvány, a háború, az energiaválság és a háborús infláció mind olyan kihívások, amelyek egyenként térdre tudnak rogyasztani egy gazdaságot.
A tárcavezető szerint a következő időszakban a magyar gazdaság esélyeit két dolog határozza meg. Egyrészt az, hogy a háborús infláció letörését követően mennyi idő telik el, amíg sikerül kezelni az ezzel együtt járó kamatváltozásokat, másrészt pedig a béke.
![Közönség a kétnapos politikai fesztiválon (Fotó: MTI) Közönség a kétnapos politikai fesztiválon (Fotó: MTI)](/Aktualis/237574/image-thumb__237574__msz-article-nocrop/v03tranzit-kep2.jpg)
Közönség a kétnapos politikai fesztiválon (Fotó: MTI)
Rogán Antal kiemelte: a békeköltségvetés tervei már az asztalfiókban vannak, ami tartalmazza a családi adókedvezmények megduplázását, az otthonteremtési támogatások megemelését, a kisvállalkozások erőteljes támogatását, a minimálbér emelését a garantált bérminimum szintjére, valamint a diákhitelhez hasonlóan egy szakmunkáshitel lehetőségét is vizsgálják.
Megjegyezte: az EU-ból azonban több strukturális kiigazító lépést tartanának célszerűnek a magyar költségvetésben. Köztük a támogatott energiaárak, azaz a rezsicsökkentés kivezetését, a társasági adó mértékének növelését, a kétkulcsos adórendszer bevezetését, az ingatlanadók mértékének emelését, a tizenharmadik havi nyugdíj megszüntetését, a nyugdíjkorhatár emelését, illetve az ország kiadásai felülvizsgálatának kiterjesztését 2026 után, azaz egy állandó megszorítási politikát.
Ezek a szokásos liberális gazdaságfilozófiai követelések – összegzett Rogán Antal. Jelezte: ha nem szuverén a kormányzat, és nem tudja érvényesíteni akaratát az ilyen brüsszeli kívánalmakkal szemben, akkor végre fogják hajtani ezeket a javaslatokat. És „aki Brüsszelben jófiú”, attól mindezek végrehajtását várják el – emelte ki.
Az összes válsághelyzet kezelhető, ezt bebizonyította a kormány a koronavírus-járvány idején, és az energiaválságnál is, a szuverenitás elvesztésének veszélye viszont azt jelenti, hogy az iránytűt veszítjük el – hívta fel a figyelmet a tárcavezető.
A Miniszterelnöki Kabinetirodát vezető miniszter előadásában kitért az elektromos autógyártásra is, amelynek lendülete a világban, az európai megtorpanás ellenére nem állt meg. Egy technológiaváltás indult el, megújuló energiatermelésre tér át mindenki, megújuló energia azonban tárolás nélkül nincs, enélkül nem lesz zöldfordulat – jelentette ki.
Szólt a szeptemberben induló Digitális Állampolgárság Programról is, amellyel egyre több szolgáltatást vezetnek majd be. Ahogy technológiaváltás van az autópiacon és a zöldenergiában, úgy a digitális világban is van ilyen a mobiltelefonokhoz kapcsolódóan. Ha ehhez Magyarország gyorsan és sikeresen alkalmazkodik, az a magyar gazdaságnak is nagy esélyeket jelent – mondta Rogán Antal.
Nyitókép: Rogán Antal (Fotó: MTI)