A kreativitás és az innovációk iránti elkötelezettség a szerb nemzeti identitás alapját képezik – fejtette ki Ana Brnabić miniszterelnök Münchenben, a Digital, Life, Design elnevezésű konferencián. Hallgatóságához szólván a szerbiai tehetségeket méltatta, reményének adva hangot, hogy a kreativitás és a digitális ipar Szerbia gazdasági és társadalmi felemelkedésének a generátora lesz. Mindennek szellemiségében a szerb kormány prioritásai között listavezető a digitalizáció és az oktatás – emelte ki Brnabić.
![Ana Brbnabić: Szerbia a tehetségek országa (Fotó: Beta) Ana Brbnabić: Szerbia a tehetségek országa (Fotó: Beta)](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/115096/image-thumb__115096__msz-article-nocrop/cms-image-000106660.jpg)
Ana Brbnabić: Szerbia a tehetségek országa (Fotó: Beta)
– Szerbia a tehetségek országa. A szerbiai tehetségekben rejlő alkotói ösztön hatalmas. Amikor megkezdtük a digitális forradalmat, fiataljaink elébe mentek a változásoknak, nem féltek a kihívástól és a kockázattól. Bátorságuknak köszönhetően gyümölcsöző ötletekkel álltak elő, és sikeres, ma már nemzetközileg elismert vállalatokat alapítottak. Napjaink Szerbiáját a Nordeus vállalattal is be lehetne mutatni. A Nordeus egy olyan játékot fejlesztett ki, amelynek ma már több mint 170 millió felhasználója van világszerte. De a Seven Bridges Genomicsot is említhetnénk, amelyet a világ 50 „legokosabb” vállalata közé sorolnak, vagy a Start It Centert, amely a fenntartható vállalkozás csínját-bínját próbálja megosztani az érdekeltekkel. Mindez hitelesen szemlélteti, hogy a szükséges adottságok megvannak, most már csak arra van szükség, hogy az állam még az eddigieknél is kifejezettebben támogassa az elképelésekben gazdag innovátorokat. Célunk, hogy az IT-szektor növekedése az eddigieknél jóval nagyobb legyen, hiszen ez befolyásolhatja érdemben és hosszú távon az ország gazdasági növekedését. Fantasztikus kulturális örökséget tudunk felmutatni. A kreatív ipar erősítésével ráépíthetünk erre az örökségre, így kialakítva egy igazi világmárkát. A szerb kormány a jövőben a kreativitásnak és a kultúrának a technológiával, a digitalizációval és az innovációkkal való ötvözését fogja szorgalmazni – fogalmazott Brnabić.
Ana Brnabić miniszterelnök müncheni látogatásának első napján, vasárnap este, a Continental és a Siemens vállalatok vezérigazgatóival találkozott. A beszélgetés során arra ösztönözte őket, hogy eddigi szerbiai beruházásaikat bővítsék ki. A későbbiekben a Deutsche Telekom elnökével is tárgyalóasztalhoz ült, és meghívta Szerbába, hogy megvizsgálják az együttműködés lehetőségeit.
![Betate Merk, Bajorország Európa-ügyi és szomszédságpolitikai államtitkára fogadta a szerb kormány első emberét (Fotó: Beta) Betate Merk, Bajorország Európa-ügyi és szomszédságpolitikai államtitkára fogadta a szerb kormány első emberét (Fotó: Beta)](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/115097/image-thumb__115097__msz-article-nocrop/cms-image-000106661.jpg)
Betate Merk, Bajorország Európa-ügyi és szomszédságpolitikai államtitkára fogadta a szerb kormány első emberét (Fotó: Beta)
Tegnap Betate Merk, Bajorország Európa-ügyi és szomszédságpolitikai államtitkára is fogadta a szerb kormány első emberét. A felek elsősorban a Németország és a Szerbia közötti együttműködés elmélyítésének a lehetőségéről beszélgettek, de a nyugat-balkáni régió stabilitása is központi téma volt a találkozó során. Brnabić arról biztosította beszélgetőpartnerét, hogy Szerbia a jövőben is a regionális megbékélés és együttműködés elmélyítéséért száll síkra. A Belgrád és Pristina közötti párbeszéddel kapcsolatban a szerb kormány kitart amellett, hogy az eddigi megállapodásokat alkalmazni kell – emelte ki Brnabić, külön rámutatván a koszovói szerb községek közössége megalapításának fontosságára.
A Szerbia és Németország közötti gazdasági együttműködés tekintetében a felek rámutattak, hogy Németország eddig 1,4 milliárd euró értékben ruházott be Szerbiában. Az országban 370 németországi vállalat üzletel, ezekben mintegy 35 ezer munkavállalót alkalmaznak. Németország Szerbia egyik legnagyobb gazdasági és külkereskedelmi partnere – nyomatékosította Brnabić, mondván, hogy elsősorban az infrastruktúra, a gépkocsiipar, az energetika, a mezőgazdaság és a digitalizáció területén számítanak az eddigi együttműködés elmélyítésére. Mindemellett azt is érdemes kiemelni – húzta alá Brnabić –, hogy Németország Szerbia legbőkezűbb adományozója, 2000 óta mintegy 1,6 milliárd euró vissza nem térítendő támogatással segítette az ország fejlődését.