Kovács Elvirát, a Vajdasági Magyar Szövetség parlamenti képviselőjét Strasbourgban megválasztották az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlése esélyegyenlőségi és megkülönböztetésmentességi bizottságának elnökévé, kedden már át is vette a tisztségét. Lapunknak nyilatkozva elmondta, elnöklése során mindenekelőtt a nemzeti kisebbségek védelméről szóló keretegyezmény körüli kérdéskörrel szeretne behatóbban foglalkozni.
![Kovács Elvira (Ótos András felvétele) Kovács Elvira (Ótos András felvétele)](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/115173/image-thumb__115173__msz-article-nocrop-own/cms-image-000106804.jpg)
Kovács Elvira (Ótos András felvétele)
Kovács Elvira elmagyarázta, hogy az Európa Tanács Közgyűlése bizottsági elnökeinek megválasztását a közgyűlésben helyet foglaló frakciók közötti megegyezés előzi meg. Ez alkalommal a legnagyobb frakció, az Európai Néppárt frakciója négy elnöki tisztséget kapott.
– Az esélyegyenlőségi bizottság elnöki tisztségére az Európai Néppárton belül három jelölt volt, és a frakción belüli titkos szavazással nekem szavaztak bizalmat. Megalakulása óta tagja vagyok ennek a bizottságnak, habár korábban kissé más formában létezett. Már tíz éve itt vagyok az Európa Tanács Közgyűlésében – hangsúlyozta Kovács Elvira, hozzátéve, hogy ez egy igen szerteágazó bizottság. A néhány évvel ezelőtti reformok után a kisebbségi jogok, tehát a hagyományos, nemzeti kisebbségi jogok is ennek a bizottságnak a fennhatósága alá kerültek. Jómagam azt szeretném, ha még nagyobb hangsúlyt fektetnénk ezekre a kérdésekre. Természetesen más kisebbségi jogok is fontosak, és az elkezdett munkát folytatni kell. Mégis úgy gondolom, hogy elsősorban a kisebbségi keretegyezmény körüli kérdéskörrel kellene többet foglalkozni. Javasolni is fogom már az első egyeztetésen a titkárságnak, hogy ne csak azokra a tagállamokra fektessük a hangsúlyt, amelyek még esetleg nem ratifikálták a kisebbségi keretegyezményt, hanem kísérjük figyelemmel azokat is, amelyek már ratifikálták: hogyan alkalmazzák az egyezményt, illetve a gyakorlatban ebből milyen haszon származott, vagy ha nem alkalmazzák, milyen kár adódott belőle. A jövőben ilyen irányban szeretnék egy újabb jelentést a bizottság keretében – mutatott rá.
Elmagyarázta ugyanakkor, hogy a januári ülésszak arról szól, hogy a frakcióknak megbeszélés alapján be kell osztani a tisztségeket, s ezt követően alakulnak újra a bizottságok, megválasztják az elnököket és alelnököket. Már ilyenkor is számos jelentés bemutatására sor kerül. Kovács Elvira elmondta, az első nap gondot okozott az, hogy nemrég lemondott az Európai Néppárt frakcióvezetője, így új frakcióvezetőt kellett választaniuk. A frakcióvezetői szavazás második fordulója miatt hétfőn csak késő délután kerülhetett sor a bizottsági elnökök megszavazására, így hétfő helyett kedden volt az új esélyegyenlőségi bizottság első ülése. A megszokott munkamódszer szerint napirendjén kész jelentések, illetve folyamatban levő jelentések voltak, így többek között a gyermekházasság elleni, valamint a migráció témájában készült jelentés. Tárgyaltak arról is, hogy a bizottságnak ne legyen egy külön nemi egyenjogúsággal foglalkozó, kinevezett csoportvezetője, illetve a nemi egyenjogúsággal foglalkozó albizottságot is várhatóan felszámolják, vagyis a következő időszakban a bizottságon belül reformokra is sor kerül.
– Már van egy kisebbségi albizottságunk, amelyet mindenképpen meg szeretnénk tartani és megerősíteni, valamint egy fogyatékosokkal foglalkozó albizottságra is szükség van, de külön a nemi egyenjogúsággal, családon belüli erőszakkal és egyebekkel elég sokat foglalkozik a bizottság, vannak jelentéseink, ezért úgy gondolom, hogy nem kell külön albizottság ebben a témában – emelte ki Kovács Elvira.
A héten fejezik be a januári ülésszakot, és az esélyegyenlőségi bizottság következő ülésére már márciusban kerül sor Koppenhágában.
A VMSZ parlamenti képviselője az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlés végrehajtó szervének elnöki tisztségét 2018-ban és 2019-ben tölti be.