Elutasította a fuvarozói szektor új szabályozásáról szóló tárgyalási mandátumot szerdán az Európai Parlament (EP) plenáris ülése, az európai uniós kiküldetési irányelvhez is kapcsolódó kérdés így visszakerül további egyeztetésre a testület illetékes szakbizottságához.
![Deli Andor (Ótos András felvétele) Deli Andor (Ótos András felvétele)](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/106688/image-thumb__106688__msz-article-nocrop-own/cms-image-000052114.jpg)
Deli Andor (Ótos András felvétele)
Az EP közlekedési bizottsága június elején szavazta meg a jelentését, amelynek alapján a jövőben kivonnák a nemzetközi áru- és személyfuvarozást a kiküldetésben dolgozó munkavállalókra általánosan vonatkozó irányelv hatálya alól, a kabotázst (nem honos fuvarozók által végzett belföldi szállítást) végző sofőröket viszont nem.
Ha ezt a jelentést jóváhagyta volna az EP plenáris ülése, akkor ez lett volna az Európai Parlament hivatalos álláspontja az Európai Bizottsággal és az EU-tagországok kormányait tömörítő tanáccsal folytatott tárgyalásokon, a képviselők többsége azonban szerdán leszavazta az egész dokumentumot Strasbourgban. Egyelőre még a tanács sem fogadta el az ügyben a közös álláspontját, így nem tudni, hogy mikor kezdődhetnek majd meg az intézményközi egyeztetések.
A legfőbb vitás pont az, hogy a fuvarozói szektorra is vonatkozzanak-e a kiküldetésben lévő munkavállalókra érvényes előírások. A szemben álló országok szociális dömpinggel, illetve protekcionizmussal vádolják egymást. A kiküldött munkavállalókra elvileg azonos szabályok vonatkoznának a munkabér és a munkafeltételek terén, mint a helyiekre, ami a bírálók szerint számos újonnan csatlakozó országot hátrányosan érintene.
Deli Andor fideszes képviselő a józan ész bukásának nevezte a döntést, és úgy vélekedett, hogy szomorú nap ez a közlekedési szektor egésze számára.
„Most láthatjuk igazán, hogy mivel is állunk szemben. A mai plenáris szavazás felülírta azt a fáradságos munkával elért kompromisszumot, amelyet a Közlekedési és Turisztikai Bizottságban (TRAN) sikerült kidolgozni a mobilitási csomag három fő dossziéjában. Az európai értékek legnagyobb szószólói ma szavazatukkal hatalmas csapást mértek a szolgáltatások és az áruk szabad mozgásának uniós alapelveire, és bebizonyították, hogy az EU belső piacának egysége sem szent a számukra. Mindeközben veszélyeztetik az európai ipar versenykésességét, a fuvarozóvállalkozásokat és munkahelyek tízezreit” – hangsúlyozta Deli Andor vajdasági fideszes EP-képviselő a szavazást követően.
„Szomorú nap az Európai Unió számára is, mert a nyugati politikai hatalmak képviselői ismét megmutatták arroganciájukat, és megakadályozták, hogy a kiküldetési irányelv tárgyalása során a közép- és kelet-európai államok rengeteg engedményét ellensúlyozzák egy, a közlekedési szektor számára speciális és elfogadható előírásokat tartalmazó jogszabály elfogadásával. Ez pedig tovább mélyíti az árkot Európa keleti és nyugati része között” – értékelt a képviselő.
Kiemelte: a közlekedési bizottságban azon lesznek, hogy olyan jogszabály szülessen, amely „a lehető legnagyobb mértékben figyelembe veszi a fuvarozóink érdekeit, nagyon nehéz lesz azonban a ma elutasított kompromisszumnál jobb és mindenki számára elfogadható szöveggel előállni”.
Párttársa, Kósa Ádám pedig úgy vélekedett, hogy „az egyenlő munkáért egyenlő bér alapelvét a nyugati, protekcionista politikusok kampányfogásként használják az ideiglenesen külföldön dolgozó, versenyképesebb munkavállalók kiszorítására”.
Keith Taylor, az EP zöldpárti frakciójának szóvivője ugyanakkor veszélyesnek nevezte az elutasított javaslatokat, és ezért üdvözölte az ügy újratárgyalását.
„A fáradtság komoly probléma, a sofőröket és a többi közlekedőt is veszélyezteti. Hagyni, hogy a sofőrök egyhuzamban akár 12 órát dolgozzanak 16 napon keresztül, modern kori rabszolgasággal lenne egyenlő, ezért örülök, hogy leszavazták az előterjesztést” – közölte.
A nyugati országok azt szeretnék, ha a kiküldetésben lévő munkavállalókra, így a fuvarozókra is a munkabér és a munkafeltételek terén ugyanazok a szabályok vonatkoznának, mint a helyiekre, azaz a nyugatiakra. Dittel Gábor, a Magánvállalkozók Nemzeti Fuvarozó Ipartestületének (NiT Hungary) főtitkára szerint emiatt átlagosan 15–20 százalékkal növekednének a magyar fuvarozók költségei, a kisvállalkozások pedig nem tudnák tartani a versenyt.