Nem szerethette a történelmet és nyilván a történelmi emlékekért sem rajongott ifjabb Hegedűs Sándor, aki 1901-ben Déli fjordok címmel tette közzé „dalmata álomképeit”. Szinnyei Otmárhoz hasonló módon, ő is vitorlással utazta be a dalmát partvidéket, de elődjével szemben neki különös – olykor sötét látomásokkal terhelt, éppen ezért nem egy esetben elutasító, tiltakozó és lekicsinylő – véleménye, elképzelése volt az Adriáról.
Gyűrődések
1891 nyarán a buccari öbölben bontott vitorlát Györök Leó újonnan épült hajója, a Kurul, hogy az Adria csodáira szomjas fiatalok csoportjával a nyár hevében végigvitorlázza a dalmát tengerpartot. A szelek szárnyán szerzett élményekről – minden bizonnyal elsőként a magyar tengeri vitorlások sorában – a hajó egyik utasa, Szinnyei Otmár Magyar lobogó alatt az Adrián című könyvében számolt be az olvasóknak.
Az Eszéken megjelenő Új Magyar Képes Újság 2022. július 7-i számában részletes tudósítás olvasható a közelmúltban Fiumében megnyílt, a város magyar korszakának történetét bemutató kiállításról, amelyen nyomon követhető, hogyan fejlődött Fiume városa és kikötője a Budapest–Fiume vasút, majd a magyar állami kikötőfejlesztésnek köszönhetően, és hogyan született meg a helyi kereskedő-vállalkozó polgársággal való szoros együttműködésben a modern kikötőváros.
2020-ban halálának 30. évfordulója alkalmából Budapesten a Kertész Imre Intézet kiadásában Terék Anna és Melhardt Gergő* válogatásában és szerkesztésében jelent meg Sziveri János A szélherceg című verseskötete.
A tragikus sorsú költő, Sziveri János 2020-ban töltötte volna be hatvanhatodik életévét, megpróbáltatásai azonban harminchat éve korára kimerítették erejét, s 1990-ben fiatalon, öt verseskötetet és tragikus költői-lapszerkesztői múltat hátrahagyva távozott az élők sorából. 1990.
A XIX. század végén, a XX.