Országunk gazdasági felemelkedése a jelek szerint a jövőben, a meglévő stratégiák szerint jórészt arra alapozódik, hogy a nálunk viszonylag olcsó munkaerő miatt egyre több gyártókapacitást telepítenek hozzánk. A jelek szerint olasz, német és francia érdekeltségű befektetők mellett a törökök, kínaiak és más országok üzletemberei is főleg exportra termelő kapacitásokat létesítenek majd nálunk.
Ráfordítások
Sokakban él egy olyan képzet, miszerint Szerbia európai uniós tagsága megoldást jelent majd a problémáink többségére. A szakértőknek tartott elemzők gyakran olyan perspektívából vizsgálják a dolgokat, hogy miben mennyire vagyunk lemaradva az uniós átlagtól, mekkorák itt és ott a bérek, árak stb.
Társadalmunk, és vele együtt az ellátórendszerek, az ipar és a mezőgazdaság is jelentős változások előtt áll. Egyre inkább fogyasztói társadalommá válik a miénk is.
Ismét egy komolyabb társadalmi vita van kibontakozóban arról, hogy kellenek-e országunknak a külföldi befektetések, érdemes-e hatalmas kedvezményekkel idecsábítani a külföldi befektetőket. Sajnos az a helyzet, mint más, az ország jövőbeni sorsát alapvetően meghatározó kérdésben, hogy ha eleve nem jól tesszük fel a kérdést, akkor nem sok értelme a tévesen felvetett dilemmák megválaszolásának.
A profitvágy, a gazdasági érdekek újra felgyorsíthatják az űrkutatást. Az első nagy űrverseny az 1950-es években kezdődött.
Az utóbbi napok eseményei azoknak a véleményét igazolják, akik szerint a pénzpiacok nem hogy megtisztulnának, de további elképesztő, már-már sci-fibe illő fejlemények várhatóak. Egyben mindez talán azokat is igazolja, akik szerint mindez mégsem véletlen, mégsem a valódi piaci törvényszerűségek mozgatják az árfolyamokat és a kamatokat, hanem mindez valamiféle manipulációkat, akár egy világméretű devizaháborút sejtet.